416 



LARS-GUNNAR ROMELL 



;i2] 



5. Samband mellan lavighet och skottutveckling för enskilda 



skottleder. 



För att utröna, om en parallellism i detalj kan påvisas mellan lavighet 

 och skottutveckling utförde jag en liten statistisk undersökning, som 

 tillgick sålunda. Av laviga granar insamlades i juli — aug. 1919 på måfå 

 från olika lokaler i trakten av Kulbäcksliden och Näsland, Degerfors 

 socken, Vb., en del kvistar mer eller mindre beklädda med den vita 

 laven. Av materialet användes för statistiken endast kvistar, där som- 

 liga knoppar skjutit, andra ej. Dessa kvistar, summa 21 stycken, hade 

 337 skottspetsar, för vilka dels lavigheten hos den yttersta skottleden 

 näst årsskottet (om sådant fanns) uppskattades i en femgradig skala, 

 från o = intet till 4 = starkaste lavpåhänge, dels antecknades, huruvida 

 spetsknoppen skjutit under sommaren. 



Materialet fördelade sig som tabell 2 visar. 



Tabell 2. Samband mellan lavighet och skottskjutning. 



Korrelation zwischen Starke der Flechtenbedeckung und Spriessen 



der Apikalknospe. 



Tabellen visar en tydlig negativ korrelation mellan lavighet och skott- 

 skjutning. I det undersökta materialet äro, trots utgallringen från bör- 

 jan av alla kvistar, där alla eller inga knoppar skjutit, mycket olika 

 grader av livskraftighet företrädda. Procenttalet av knoppar som skjutit 

 varierar för de olika kvistarna mellan 8 och 56. För att se om korre- 

 lationen minskas, om man gör statistiken på ett likformigare material, 

 gjordes en uppdelning i tre grupper efter det olika relativa antal knop- 

 par som skjutit, varvid första gruppen fick omfatta kvistar, där under 

 30 %, andra gruppen där 30 — 49 % och tredje grupppen där över 50 % 

 knoppar skjutit. I varje grupp kommo 7 kvistar med resp. 114, 121 

 och 102 skottspetsar. 



