[21] HÄNGLAVAR OCH TILLVÄXT HOS NORRLÄNDSK GRAN 425 



man låta objektet assimilera i en gaskammare, vars kolsyrehalt mätes före och 

 efter försöket. Bestämmer man däremot de bildade assimilaten, så behövs 

 ingen gaskammare, utan objekten kunna få assimilera i sitt naturliga läge och 

 i sin naturliga omgivning och sedan hemföras till analys på laboratoriet. Om 

 man gör så och därvid låter assimilationsorganen under försöket sitta kvar 

 på växten, är det emellertid icke organens totala assimilation man mäter, 

 utan mängden bildade assimilat minskad med mängden bortledda. För frå- 

 gan om hänglavarnas inverkan på granens assimilation vore det naturligtvis 

 mest upplysande att jämföra den totala assimilationen hos barr med och 

 utan lavbeskuggning. Jag gjorde emellertid bestämningarna å barr som assi- 

 milerat sittande på sin plats å trädet, detta för att så litet som möjligt rubba 

 de naturliga förhållandena. För bestämningen valdes en metod som grundar 

 sig på analys av de bildade assimilaten. Detta skedde dels av praktiska skäl, 

 dels för att komma ifrån de störningar från lavens sida som man kan vänta 

 vid försök i gaskammare (genom lavens assimilation och sorption; särskilt 

 att frukta: frigöring under försöket från lavarna av sorberad kolsyra). 



Den använda metoden för bestämning av assimilaten grundar sig på titri- 

 metrisk bestämning (Bertrand 1906) av den kopparoxidul som kolhydraten 

 reducera ut ur Fehlings lösning, sedan de genom inversion med saliv (Gast 

 19 i 7) och hydrolys med svavelsyra (Kylix 191 8) överförts i reducerande 

 socker. Metoden beskrives hos Stålfelt 192 i (s. 226 — 227). 



De kurvor, vara analyserna utfördes, insamlades å Kulbäckslidens krp. 

 i Degerfors vid olika tillfällen 27 juli— 8 aug. 19 19, på eftermiddagen 

 eller kvällen. Proven togos från lavgrenar med för de båda lavarterna typiskt 

 utseende och plats å trädet, svartlavsproven sålunda från toppen (fig. 1, se 

 ovan avd. 2, visar en dylik, från vilken barrprov togs), vitlavsproven från 

 grenar i kronans undre del. Städse togos parallellprov, alltså förutom så starkt 

 som möjligt lavbeskuggade barr (lavighet 4 hos kvistarna), även obeskuggade 

 barr från kvistar å samma gren eller trädtopp, med så lika exposition och 

 plats i skottsystemet som möjligt. Även tillsågs, att i parallelproven barren 

 härstammade från olika gamla skottleder i samma proportion. För varje sats 

 barr från en lavbeskuggad fjolårsled samlades sålunda för parallellprovet barr- 

 satsen från en obeskuggad fjolårsled o. s. v. Barren dödades så snart som 

 möjligt efter insamlingen genom att upphettas till ioo° under 15 minuter 

 och utbreddes därefter till torkning inomhus, skyddade för sol. Analyserna 

 utfördes sedan i laboratoriet å Skogsförsöksanstalten i oktober — november. 



De utförda analyserna gåvo följande värden : 



Tabell 5. Halt av till reducerande socker hydrolyserbara kolhydrater hos lavbeskug= 



gade och obeskuggade kvällsprov av granbarr; mg hexos pr g torrvikt. 



Gehalt an zu reduzierendem Zucker hydrolysierbaren Kohlehydraten in Abendproben von 



Fichtennadeln, mit und ohne Flechtenbeschattung; mg Hexose pro g Trockengewicht. 



