504 GUNNAR SCHOTTE [12] 



turbestånden som de försöksytor anlagts, varifrån siffermaterial återfinnes 

 i tabell 3. 



Detta material tillhör 3 skilda boniteter. Den svagaste representeras 

 av ytan 553. I denna utgallrades i juni 1921 880 träd vid 27 % gall- 

 ring. På grund av snöskadorna ha i dec. 192 1 måst utgallras 97 träd 

 per hektar med 7,2 % av virkesmassan. I en invid ytan upptaxerad 

 mindre tillfällig yta funnos blott 28 snöskadade träd per hektar eller 2,4 % 

 av virkesmassan. Det är några år sedan gallringen gick över trakten, 

 där jämförelseytan uppskattades. 



Medelboniteten representeras av ytan 552. Här utgallrades i juni 1921 

 400 stammar per hektar vid 20 % gallring — kvarstående blevo 869 

 stammar. Xär snöbrotten tillvaratogos i december, måste avverkningen 

 omfatta 125 träd per hektar och 12,1 % av virkesmassan. I icke ny- 

 gallrad del av beståndet upptaxerades en mindre provyta, som visade, 

 att endast 40 träd per har voro snöskadade eller 3,7 % av virkesmassan. 



Å bästa boniteten (ytan 554) ha endast få snöbrott inträffat, närmast 

 kanske beroende på beståndets belägenhet. Vi finna av tabell 3, att vid 

 gallringen i juni uttogs 368 träd per hektar (kvarstående stamantal 590 

 träd) med en gallringsprocent av 24,5 % av virkesmassan. Här snö- 

 skadades endast 14 träd per hektar, 3,1 % av virkesmassan. 



Studerar man närmare de dimensioner, som varit utsatta för den svåra 

 oktoberkalamiteten, så visar det sig att det snarare äro grövre träd än 

 svagare, som skadats genom snöbrotten. Detsamma inträffade vid den 

 starka snöstormen den 15 maj 191 5. Vid snötryck är det däremot de 

 lägre kronskiktens träd, som bli mest skadade. 



* * 



Iakttagelserna från oktoberstormen 1921 visa uppenbart att vid så 

 exceptionella förhållanden som riklig nederbörd av våt snö i förening 

 med stark storm det ej hjälper, att bestånden härdats genom flera och 

 kraftiga gallringar. Vi ha emellertid sett, att nygallrade bestånd lida 

 mest även vid dylika tillfällen. Då emellertid nederbörd av våt snö och 

 häftig storm ej inträffar alltför ofta, få dylika kalamiteter ej avhålla 

 skogsmannen från att gallra. Jag har här blott utan varning för starka 

 gallringar velat framlägga några slående exempel på vad man någon 

 gång kan ha att riskera efter färska gallringar. Vill man ej löpa risken 

 att få sina bestånd alltför glesa, synes mig den nu skildrade skadegörel- 

 sen peka på, att man vid gallringarna och ljushuggningarna även bör 

 lämna kvar en del reservträd i andra kronskiktet under förutsättning att 

 trädens placering möjliggör detta. Dessa träd kunna däremot å andra 

 sidan lätt skadas genom snötryck. 



