2 CARL MALMSTRÖM [2] 



Vid olika tidpunkter under somrarna 19 13, 191 5, 19 16 och 191 8 kom 

 författaren av denna avhandling i egenskap av dels tillfälligt biträde och 

 dels t. f. assistent (19 18) att assistera professor HESSELM AN vid botaniska 

 och geologiska undersökningar av Kulbäckslidens försöksfält och intill- 

 liggande delar av Degerö stormyr. Härunder visade det sig, att någon 

 större klarhet i de på försöksfältet studerade problemen ej stod att vinna 

 utan en ingående kännedom om Degerö stormyrs naturförhållanden och 

 utvecklingshistoria. Som naturvetenskapliga avdelningen vid denna tid- 

 punkt ej kunde igångsätta en dylik undersökning av Degerö stormyr 

 — upptagna som avdelningens tjänstemän voro av flera tidskrävande 

 och maktpåliggande undersökningar — erbjöd jag mig våren 19 19 att 

 på egen hand och privat överta studiet av nämnda myr. Detta erbju- 

 dande accepterades av professor Hesselman, och jag har fr. o. m. slutet 

 av maj 19 19 t. o. m. 1920 nästan oavbrutet sysslat med uppgifter, vilka 

 stått i samband med Degerö stormyrs utforskande. — Ehuru undersök- 

 ningen sålunda kommit att till en väsentlig del utföras privat är den 

 dock att betrakta som ett led i försöksanstaltens försumpningsstudier. 

 Detta har ock gjort, att jag, efter mitt förordnande i januari 1921 som 

 assistent vid Skogsförsöksanstaltens naturvetenskapliga avdelning, fått som 

 tjänsteåliggande att komplettera och avsluta undersökningen. 



De sidor av myrkomplexets natur, som mina undersökningar närmast 

 inriktats på att belysa, hava varit: vegetationen, vattenförhållandena 

 samt myrens torvgeologiska byggnad och utvecklingshistoria. 



Vegetationen har studerats efter trenne linjer, nämligen de ingående 

 växtsamhällenas fioristiska sammansättning, deras utbredningstendenser 

 och successioner i nutiden samt vegetationens förhållande till vissa stånd- 

 ortsfaktorer. De hydrologiska undersökningarna hava främst gått ut på 

 att söka belysa vattencirkulationen inom myrkomplexet samt försump- 

 ningsprocessens mekanik. I samband härmed har uppmärksamhet äg- 

 nats metoderna för torvmarkers avdikning. Vid studiet av Degerö stor- 

 myrs utvecklingshistoria har såsom den viktigaste uppgiften framstått 

 för mig att belysa myrkomplexets tillväxt — och härigenom indirekt 

 försumpningsprocessernas hastighet under olika skeden. 



Vid utarbetandet av avhandlingen har jag ansett lämpligt att i texten 

 ge ett stort utrymme för redogörelser över de metoder, som följts vid 

 studiet av varje särskild fråga. — Då undersökningen pågått under flera 

 år och nya synpunkter och uppslag ofta framkommit under själva arbetet 

 hava ojämnheter i frågornas behandling ej kunnat undvikas. Jag vågar 

 dock hoppas, att denna svaghet till trots, detta första försök till en mera 

 samlad redogörelse för ett nordsvenskt myrområdes naturförhållanden 

 och utvecklingsprocesser skall vara till något gagn för dem jag nu när- 



