4 CARL MALMSTRÖM [4] 



I detta sammanhang får jag ock till Styrelsen för fonden för skogs- 

 vetenskaplig forskning uttala mitt stora och vördsamma tack för det 

 understöd på 2 500 kr., som tilldelades mig för 1919 års undersökningar. 

 Även är det mig en kär plikt att nämna den stora hjälp Norrländska 

 kolonisationskommittén indirekt lämnat mig i mina torvmarksstudier, då 

 denna kommitté för sommaren 191 7 engagerade mig som inspektör vid 

 Statsinventeringen av odlingsjord i Norrland och Dalarna. Under denna 

 tjänstgöring fick jag rika tillfällen att lära känna torvmarker inom skilda 

 delar av Norrland. 



En ej ringa del av de kostnader, som varit förenade med denna av- 

 handlings publicering har jag själv fått vidkännas. Särskilt gäller detta 

 illustrationsmaterialet. 



Hemförda torv- och växtprov hava undersökts dels på Uppsala universitets 

 Växtbiologiska institution, dels (fr. o. m. 192 1) pä Skogsförsöksanstalten. 



Den i detta arbete använda nomenklaturen överensstämmer beträffande 

 fanerogamer med den av C. A. M. Lindman i »Svensk fanerogamflora» 

 (Stockholm 19 18) brukade; beträffande kärlkryptogamer med »HARTMANs 

 handbok i Skandinaviens flora», redigerad av O. R. HOLMBERG (Stock- 

 holm 1922); bladmossor (utom Spkagna) enligt »Förteckning öfver Skan- 

 dinaviens växter utgifven av Lunds Botaniska Förening. 2. Mossor.» 

 Utarbetad av Hj. MÖLLER (Lund 1907); Spkagna enligt C. Jensen »Dan- 

 marks Mosser I. Hepaticales, Anthocerotales og Sp/iagnales» (Kobenhavn 

 191 5); blad- och busklavar enligt B. LVNGE »De norske busk- og blad- 

 laver» (Bergen 1910), övriga lavar enligt Th. M. Fries »Lichenographia 

 Scandinavica» (Upsala 187 1 — 74). 



Myr uppfattas av mig såsom ett geologiskt-topografiskt begrepp och 

 ej såsom av vissa forskare, t. ex. E. MELIN (Melin 19 i 7, s. 3), som 

 ett enbart växtgeografiskt. 



Experimentalfältet i december 1923. 



