Kap. 2. DEGERO STORMYRS VEGETATIONS- 

 FÖRHÅLLANDEN. 



A. Indelningsprinciper och analysmetoder. 



Under senare år har frågan om växtsamhällenas klassificering och ana- 

 lys varit föremål för en mycket omfattande diskussion. När man går 

 att ta del av de olika inläggen i denna diskussion får man emellertid 

 ett starkt intryck av, att denna fråga ännu ej på långt när är utdebat- 

 terad. Stor oenighet råder nämligen än i dag rörande själva grund- 

 principerna för växtsamhällsklassifikationen och växtsamhällsanalysen. 

 Här är ej platsen att ingå på en framställning av de olika uppfattningar, 

 som härvidlag göra sig gällande 1 . Däremot synes det mig nödvändigt 

 — på grund av den rådande förbistringen — att noga angiva de indel- 

 ningsprinciper och analysmetoder, som vunnit tillämpning vid studiet av 

 Degerö stormyrs växtsamhällen. 



Indelningsprinciper. Vid studiet av Degerö stormyrs vegetation 

 hava de indelningsprinciper och den terminologi följts, som R. NORD- 

 HAGEN gjort sig till målsman för i arbetet »Om nomenklatur og begreps- 

 dannelse i plantesociologien — Kristiania 1920». 



När man färdas ute i naturen lägger man inom kort märke till att 

 växterna icke uppträda i ett planlöst virrvarr, utan att de i stället med 

 en viss lagbundenhet sluta sig samman i tämligen homogena grupper 

 (växtsamhällen), av vilka vegetationen tnosaikartat sammansättes. Dessa 

 växtgrupper kunna ha mycket växlande sammansättning och utseende. 

 I vissa ingå ett stort antal arter, inom andra få. Somliga kunna bli 

 fullständigt utvecklade på en liten yta, andra kräva en vida större o. s. v. 



Det är dessa i naturen föreliggande till artsammansättningen och täck- 

 ningsförhållandena m. 1. m. homogena växtsammanslutningar, som tagas som 

 grundläggande enheter vid vegetationsklassifikationen. — I överensstäm- 

 melse med NORDHAGEX benämner jag dylika växtsamhällen associationer. 



För att kunna ge en överskådlig bild av ett områdes vegetation är 

 det i viss mån nödvändigt att icke endast urskilja och karaktärisera 

 associationer, utan även ordna dem i grupper eller typer. En dylik grup- 

 pering av associationer göres enligt Nordhagex efter associationernas 



1 Den för dessa frågor intresserade hänvisas till sammanfattande arbeten av G. E. Du 

 Rietz 1921 b och J. Braun-Blaxquet 1921. 



