16 CARL MALMSTRÖM [16 



floristiska och fysiognomiska likhet. Associationer, som visa en in- 

 gående floristisk och fy siognomisk överensstämmelse fö ras till 

 samma associationstyp (1. c. s. 99). - — ■ I stället för det långa ordet associa- 

 tionstyp har NORDHAGEN i ett senare arbete (Nordhagen 1920 — 21 s. 26) 

 infört termen sociotyp. Denna senare term användes i denna avhandling. 



Ehuru de ledande principerna för associationernas begränsning och 

 gruppering sålunda äro synnerligen enkla och klara kunna dock vissa 

 svårigheter ej alltid undvikas vid deras praktiska tillämpning. Vad associa- 

 tionsbegränsningen angår, beror detta på, att man ej alltid kan uppdra 

 fullt bestämda gränser inom den organiska enhet, som vegetationen bil- 

 dar på en plats. Sålunda förekommer ofta inom i stort sett likformiga 

 växtsamhällen en regelbundet återkommande koncentration av vissa arter, 

 som kan vara edafiskt betingad eller sammanhänga med formen och 

 byggnaden av de ingående växternas underjordiska skottdelar. Det är 

 särskilt dessa »småassociationer inom associationer», som på grund av 

 den otaliga mängden olika utbildningsformer erbjuda forskaren så stora 

 svårigheter vid den sociologisk systematiska värdesättningen. Lika svårt 

 är många gånger att på ett oomtvistligt sätt uppställa sociotyper. 

 Grupperingen göres som nämnts med avseende på associationernas lik- 

 het. Men likhet är ett relativt begrepp, som inom sig rymmer en mång- 

 fald tolkningar. Detta har också haft till följd, att många forskare 

 vid uppställandet av växtsamhällstyper, vilka i systematiskt hänseende 

 avse att inta samma rangställning som ovannämnda sociotyper, förfarit 

 mycket olika. Somliga ha ställt mycket stränga fordringar på associa- 

 tionernas likhet vid sociotypernas uppställning. Andra åter ha ej 

 varit så nogräknade och dragit gränserna mindre snävt. Så länge man 

 endast håller sig till kärlväxterna, kan, som NORDHAGEN med rätta fram- 

 håller (1. c. s. 56) klassificeringen ofta genomföras lätt och få sken av 

 att vara mycket »naturlig». Men tagas kryptogamerna med, träda svå- 

 righeterna att konsekvent genomföra en sträng typbegränsning klart 

 fram i dagen. — Härav följer med nödvändighet, att det ytterst blir en 

 smakfråga eller rättare sagt en praktisk fråga vilken begränsning associa- 

 tionen och sociotypen få. 



Ofta kan det för vinnande av större överskådlighet vara lämpligt 

 att sammanfatta sociotyper till grupper av högre systematisk ordning. 

 Detta har varit fallet i föreliggande studie. I likhet med de flesta for- 

 skare använder jag vid denna växtsamhällenas sekundära indelning ter- 

 men formation. Formationsbegreppet definierar jag i anslutning till 

 Nordhagen (1920 s. 112) på följande sätt: Sociotyper (associations- 

 typer), som visa en utpräglad fysiognomisk överensstämmelse 

 föras till samma formation. 



