37 



DEGERÖ STORMYR 



37 



l*r Skogsfursuksanstaiteuä saml. 



Fig. 9 



Foto av O. Tamm 1921. 



Carex limosa-C. rostrata-AyV^xr. — Kläppmyrens nordvästra strand; intill den 

 största av de myrholmar, som åtskilja Kläpp- och Storlundsmyrarna. 



Carex limosa-C. >w/>Yifa-Dy-Sumpf. — NW-Ufer von Kläppmyren, bei der grössten Moorinsel 

 z» isenen Klappmyren und Storlundsmyren. 



Hithörande associationer träffas ganska allmänt på Kläppmyrens norra strand 

 jämsides med samhällen av nedanstående typ. 



Carex limosa-C. rosfrafa=dykärret (Tab. V: 2 — 3) är den talrikast 

 representerade dykärrtypen inom Degerö stormyr. Getingmyren, Skomakare- 

 ängarna, Källängen samt Fredags- och Lördagsängarna beklädas till största 

 delen av Carex limosa-C. ros /ra /a -dykärr. Vanligen träffas dock dykärrsam- 

 hällena å dessa platser i mosaikartad blandning med cyperacé-mossefläckar. 



Carex limosa- C. rostrata-dykärvtx. karaktäriseras av dominerande Carex 

 ros/ra/a och C. limosa. Utom dessa träffas i associationernas fältskikt vanligen, 

 men i låg frekvens, Drosera longifolia, Menyanthes trifoliata och Scitpus aitstriaci/s. 

 Inom Carex limosa-C. rostrata-dykärr på Fredagsängen ingår vidare Mala xis 

 paludosa. — Carex rostrata blir inom Carex limosa- C. rostrata-dy\Åxxex\ sällan 

 hög (40 cm.). Den är ock alltid steril. Även Menyanthes uppträder blott i 

 förkrympta former. Dess blad bli sällan över 5 cm. breda. Ofta äro de 

 sidoställda småbladen aborterade, varigenom bladen alltså endast komma att 

 bestå av toppblad. 



Carex limosa-C. ray/rö/a-dykärren nyttjas i stor utsträckning for slåtter. 

 1 )enna slåtter har förvisso starkt bidragit till att Carex rostrata i närvarande 

 stund ger intryck av att befinna sig på tillbakagång. 



