[65] 



DEGERÖ STORMYR 



65 



Ur SkogsförsöksaDsfaltens saml. 



Foto av H. Hesselmax ioiE 



Fig. 24. Parti av Kåtatjärnsbäcken. • Ä bilden synas missne (Calla palustris) och topplösa 

 {Xaumburgia thvrstflora). _ Teil des Bachs Kåtatjärnsbäcken. 



Endast inom Kåtatjärnsbäcken är floran något rikare. Där växa 

 förutom Carex rostraia: Calla palustris, Xaumburgia thyrsiflora och 

 Nuphar luteum. 



D. Myrmarksväxtsamhällenas utbredningstendenser och 

 successioner i nutiden. 



Vid studiet av förändringarna inom torvmarkernas vegetation kan 

 man beträda tvenne olika forskningsvägar. Den ena är direkta fält- 

 observationer under en längre följd av år.. Den andra är paleontolo- 

 gisk analys av de lager, som uppbygga torvmarkerna. Självfallet ha 

 båda dessa vägar sina för- och nackdelar. Den första metoden, vilken 

 är den skarpaste, är i regel oanvändbar på grund av vegetationsför- 

 ändringarnas långsamma förlopp. Den andra är den bekvämaste (och 

 därför även den oftast använda), men behäftad med åtskilliga felkällor. 

 Dessa felkällor sammanhänga med att den paleontologiska analysen av 

 torvbildningarna aldrig kan bli så fullständig, att den omedelbart ger ett 

 adekvat uttryck för den floristiska sammansättningen hos de växtsam- 



5- Meddel. från Statens Skogsförsöksanstalt. Haft. 20. 



