[67] DEGERÖ STORMYR 67 



mosse och denna i sin tur till Scheuchzeria-mosse. Denna utveckling 

 har varit mycket lätt att följa särskilt inom Stortjärnen. Inom Carex 

 rostrata- och tuvsävmossarna kunna stundom vissa successionstendenser 

 spåras, ehuru dessa samhällen dock oftast förete en påfallande stabilitet. 

 På Kläppmyren finnas sålunda exempel på, att smärre partier, vilka 

 tidigare upptagits av Carex rostrata-mosse, under de senaste 50 åren 

 utvecklats till tuvsävmosse. Förmodligen har under samma tidrymd också 

 på vissa håll en utveckling ägt rum från tuvsävmosse till tuvdunmosse, 

 ehuru säkra uppgifter härom saknas. — Självfallet äro förutsättningarna 

 för att av ortsbefolkningen erhålla upplysningar om vegetationsförändringar 

 vida mindre, då man har att göra med växtsamhällen, inom vilka för 

 slätter användbara örter och gräs saknas, än sådana där dylika finnas. 

 Kärren hava i stort sett hållit sig tämligen oförändrade. Som ett be- 

 vis på kärrassociationernas stabilitet inom Degerö stormyr kan nämnas, 

 att samma av kärrsamhällen upptagna områden, vilka nyttjats för slätter 

 sedan början av 1800 talet, än i dag lämna en tämligen god avkastning. 

 Ett undantag härifrån gör dock i viss mån Carex limosa-C. rosirata- 

 dykärret på Östra Skomakareängen. Detta har under de senaste de- 

 cennierna inom vissa delar övergått till tuvsävmosse. Även har sam- 

 hället enligt flera personers utsago förändrats med hänsyn till de in- 

 gående halvgräsens och örternas frodvuxenhet. Så t. ex. uppträdde förr 

 Menyanthes därstädes i stora, kraftiga individ. Denna växt återfinnes 

 nu endast i små och förkrympta exemplar. 



E. Spridda ekologiska studier över växtsamhällena. 



I anslutning till vegetationsstudierna inom Degerö stormyr hava en 

 del undersökningar utförts över markbeskaffenheten inom ståndorter för 

 olika myrväxtsamhällen. Vi vilja här nedan övergå till redogörelser för 

 dessa undersökningar jämte en ekologisk diskussion av analysresultaten. 



Markens halt av lösta mineraliska ämnen (markvätskans elektrolyt- 

 halt). För bestämning av elektrolythalten hos vattnet inom ståndorter 

 för olika växtsamhällen hava analyserats 37 stycken vattenprov. Av 

 dessa hava dock endast två analyserats mera fullständigt. I de övriga har 

 endast bestämts: 



a) mängden per liter upplösta organiska ämnen 



b) » » » » oorganiska » 



c) » » » » Ca och Cl 



Samtliga analyser hava utförts av D:r Naima Sahlbom. 

 Rörande resultaten av de ofullständiga analyserna, se vidstående ta- 

 bell 8. 



