[89] DEGERÖ STORMYR 89 



svårigheter. Sålunda hava exempelvis många halvgräsrester visat sig omöj- 

 liga att bestämma. I dylika fall har man fått nöja sig med kollektiv- 

 benämningar. Vissa fossilslag äro dock lätta att säkert identifiera. De 

 största förutsättningarna härutinnan erbjuda vedrester av ris och träd, 

 om anatomiska karaktärer tillgripas, samt frukter och frön. Flertalet vit- 

 mossor kunna även säkert mikroskopiskt bestämmas pä formen och cell- 

 strukturen hos stam- och grenblad. 1 



Vid sidan av den paleontologiska granskningen hava bestämningar 

 utförts på de i torv- och torvdyproven ingående beståndsdelarnas fre- 

 kvens och destruktion. Föremål för dylika undersökningar hava endast 

 färska prov varit. Vid frekvensberäkningen har jord provets hela massa 

 lagts till grund (sålunda medräknas mängden amorfa humusämnen 

 etc). Beräkningen har gjorts efter en 5-gradig skala. Frekvenstalet 5 

 har tillkommit konstituenter, som förekomma ymnigt och utgöra c:a 

 60 — 100 % av hela provet; 4 dem, som förekomma rikligt och utgöra 

 c:a 30 — 60 %; 3 dem, som förekomma strött och utgöra c:a 10 — 30 %; 

 2 dem, som förekomma spritt och utgöra c:a 1 — 10%, och slutligen 1 

 dem, som förekomma enstaka och utgöra mindre än 1 %. I princip 

 överensstämmer detta förfaringssätt med det av MELIN (191 7, s. 179) 

 redan angivna. Endast en annan frekvensskala har härvidlag använts. 



Beräkningen av de i torvjordarterna ingående amorfa humusklumpar- 

 nas jämte finfördelade humifierade djur- och växtresternas frekvens har 

 — utom vid de äldsta bestämningarna — utförts på följande sätt (vilket 

 oberoende av mig tidigare tillämpats av W. W. Kudrjaschew 1920): 



Av det färska torvprovet utskärs tvenne stycken. Dessa vägdes. Härefter 

 lades det ena stycket till torkning i ett torkskåp med en temperatur av ioo°. 

 Det andra uppslammades i vatten och nedhälldes sedan i en sil med fyr- 

 kantiga maskor av 0,3X0,3 mm:s storlek. Det i silen nedhällda provet ut- 

 sattes för en omsorgsfull spolning under vattenledning. Härigenom avskildes 

 ur provet nära nog samtliga beståndsdelar av storleksordningar understigande 

 maskornas. De på silduken återstående större beståndsdelarna tillvaratogos, 

 torkades på förut angivet sätt och vägdes. — Genom viktsskillnaden mellan 

 det första provet i torrt tillstånd och de torkade resterna ur det andra 

 beräknades så mängden amorfa humusämnen tillika med smärre växt- och 

 djurrester. 



1 Vid bestämningen av de i torvjordarterna ingående växtfossilen har nedanstående litte- 

 ratur ofta anlitats: 



för bestämning av frukter och frön: G. ANDERSSON 1898, 



» 1 » vedrester: O. G. Petersen 1 901, 



» » » halvgräsrester: C. RaunkIjER 1895 — 97- 



» » » pollen eller sporer: G. Erdtman 1923, H. Fischer 1890, H. Mohl 1834, 



» * • mossrester: E. Adlerz 1907, C. Jensen 191 5. 



