98 CARL MALMSTRÖM [98] 



Mängden amorfa humusklumpar (= »dysubstans») jämte smärre växtrester (på profilplan- 

 scherna angiven som AI) är bestämd dels genom skattning och dels genom mekanisk analys 

 på det å sid. 89 angivna sättet 



Die Menge an amorphen Humusstoffen und kleineren Pflanzenresten (auf die Profiltafeln 

 mit Al bezeichnet) ist teils durch Schätzung, teils durch mechanische Analyse in der S. 89 

 angebenen Weise ermittelt worden. 



I lagerbeskrivningarna anges av utrymmesskäl endast torvjordarternas kvantitativt viktigaste 

 beståndsdelar. Ingående mikrofossil, såsom pollen, sporer etc. ha sålunda ej medtagits. 



In den Lagerstättebeschreibungen sind aus räumlichen Grunden nur quantitativ wichtigere 

 Bestandteile aufgenommen worden. Mikrofossilien wie Pollen und Sporen sind also aus- 

 gelassen. 



Tillägg och rättelser. 



Trädstabbar träffas allmänt inom rismosstorv- och torvdylager inom partierna O — 168 av pro- 

 fil A — B; o — 100 av profil C — D; o — 80, 186 — 263 av profil E — F; o — 175, 200 — 275 

 av profil G — H. — Baiitnslubben kommen reichlich vor in Zwergstrauchmoor- und 

 Torfdy Schichten der Partien o — 168 des Profils A — B; o— 100 des Profils C — D; O — 

 80, 186 —263 des Profils E— F; 0—175, 200 — 275 des Profils G— H. 



Granpollengränsen har bestämts på ytterligare följande ställen: — Die Lage der Fichten- 

 pollengrenze wurde noch an den folgenden Punkten bestimmt (die Zentimeterzahlen be- 

 deuten Tiefe unter der Mooroberfläche : 



Kronmyren, punkt 200 på profil C — D, granpollengränsens läge 220 cm under m. v. 



» » 300 » » t> t, i, 265 > » » 



Storlundsmyren, » 180 > » A — B, » » 190 » » » 



Kläppmyren, » 670 » » » » »120»»» 



» » 7°° » » » T> »I7O»» » 



Beteckningen ass. t. — utgår. — Die Bezeichnung ass. t. - - - ist zu streichen. 

 Termen gräsmosse utbytes mot cyperacé-mosse. — Statt gräsmosse Gräsermoor) lese man 

 cyperacémosse ^Cyperaceenmoor). 



Profilerna A — B, C — D, E — F och G — H (se profilplanscherna I och II) 

 visa en tämligen överensstämmande byggnad. I de djupaste delarna av 

 de partier, som beröras av dessa profillinjer, träffas en brun dyhaltig 

 detritusgyttja av växlande mäktighet (inom Krön- och Storlundsmyrarna 

 1 — 100 cm och inom Strängmyren 1 — 150 cm). Denna gyttja är ganska 

 fossilrik, och särskilt är fossilanhopningen stor närmare gyttjelagrens ut- 

 kilande mot kanterna. 



Vid upptagandet av gropen 507 på Strängmyren (se profilplansch II) 

 träffades sålunda, för att nämna ett exempel, i det där blott 5 cm mäk- 

 tiga gyttjelagret i ett prov av ungefär en kubikdecimeters storlek 1 oo- 

 tals näckros- och vattenklöverfrön förutom massor av tallbark, Sa/tx-blad 

 och smärre vedstycken av tall. Dessutom hittades tvenne tallkottar, 

 skalbaggsdelar, Carex- och Co ma nan frukter samt en delfrukt av Cicuta 

 virosa. 



Inom Krön-, Kläpp-, Storlunds- och Strängmyrarnas gyttjebildningar hava. 

 följande växt- och djurfossil anträffats: 



