[121] DEGERÖ STORMYR 121 



ett antal m. 1. m. fixerade yt- och grundvattensströmmar. Dessa senare gå 

 främst fram omedelbart norr om Storlundsbäcken. 



Efter starka regn och vid häftig snösmältning händer stundom, att så stora 

 mängder vatten samlas inom Kronmyren, att lägre belägna partier av den- 

 samma ställas fullständigt under vatten. Samma gäller även för Kläpp- och 

 Storlundsmyrarna m. fl. områden av myrkomplexet. 



Överloppsvattnet från Kronmyren infiltreras tämligen snart efter passerandet 

 av moränvallen ned i Storlundsmyrens grundvattensbassäng. 



Utom från Kronmyren mottager Storlundsmyren vidare vatten från Kläpp- 

 myren och indirekt även från Fredagsängen, emedan dess vatten avbördas i 

 Kläppmyren. 



Fredagsängen och Kläppmyren äro i likhet med Storlunds- och Kronmy- 

 rarna etc. i hydrologiskt hänseende tämligen isolerade bäcken. De med hög- 

 humifierade torvslag klädda moränvallarna, som begränsa dessa myrpartier, äro 

 nämligen här såsom på alla andra ställen svårgenomträngliga för vatten. Det 

 vatten, som avbördas från Fredagsängen till Kläppmyren och från Kläppmyren 

 till Storlundsmyren är därför huvudsakligen sådant, som runnit över bassänger- 

 nas bräddar. Om vattenströmmarnas från Fredagsängen och Kläppmyren lägen 

 se kartan. 



Nylandsmyren bildar ett tämligen självständigt vattensystem. Inom de dju- 

 paste delarna av Nylandsmyren träffas en stor grundvattensbassäng. Denna 

 mottager som ett av sina viktigaste tillflöden vatten från källan 300 m SV 

 om Nylandsmyren. Nylandsmyrens överloppsvatten avbördas till Vargstubäc- 

 ken. Detta vatten avrinner huvudsakligen i myrens norra del och som grund- 

 vatten. Dessutom torde en mindre del av Nylandsmyrens överloppsvatten av- 

 rinna åt öster, där det i närheten av Kläppängen förenar sig med den syn- 

 nerligen väl markerade vattenström, som från Lördagsängen via Nyängstjärnen, 

 Kläppängen och Härjodalen rinner ned till Vargstubäcken. 



Utom dessa nu nämnda kraftigare vattenströmmar — myrkomplexets puls- 

 ådror — finnes ett otal strömmar av lägre styrka. Dessa framrinna inom 

 sådana delar av myrkomplexet, där friktionsmotståndet är större eller tillflödena 

 obetydligare. 



Profil A — B (profilplansch I) ger belysande exempel på partier av myren, 

 där av olika anledningar grundvattnets framrinnande endast sker i svaga 

 strömmar. 



Från partiet 980 — 1,200 (Fredagsängen) strömmar grundvatten till det lägre 

 liggande partiet 650 — 940 (Kläppmyren). De torvbildningar, som åtskilja 

 dessa båda delar av myren, äro i hög grad svårgenomträngliga för vatten. 

 Härigenom bli grundvattnets rörelser föga livliga, trots den stora nivåskillna- 

 den mellan partierna och Fredagsängens stora vattentillgång. 



Samma är förhållandet med grundvattnets strömningar inom partiet 320 — 650. 



Inom partiet o — 100, alltså inom Storlundsmyrens norra mot fastmark grän- 

 sande parti, träffas svaga grundvattensströmmar. Dessa strömmar rinna huvud- 

 sakligen fram i torvlagrens undre mot torvdylagret gränsande del och mynna 

 i Storlundsmyrens grundvattensbassäng. Som dessa strömmar nästan uteslutande 

 matas av lokalt fallet nederbördsvatten och från ovanliggande fastmark ned- 

 runnet regn- och smältvatten, bli tack vare tillflödets ringa storlek vatten- 

 strömmarna vanligen svaga. Särskilt gäller detta självfallet under tider av 

 torka. Under dessa upphöra grundvattensströmmarna i det luckra torvlagret 



