[127] DEGERÖ STORMYR 127 



hetsregion högre upp på stränderna jämsides med att vattenståndet i myren 

 /löjes (d. v. s. myrens vertikala höjdtillväxt) och att de på avrinnings- 

 förhållandena influerande torvbildningarna få ökad dämmande förmåga. 



Försumpningsprocesser av detta slag böra självfallet förlöpa med mycket 

 växlande hastighet på olika ställen, alldenstund processernas förlopp be- 

 stämmes av så variabla faktorer som vattenståndsförhållandena inom 

 myren, torvbildningarnas dämmande förmåga, vattentillförselns storlek etc. 



Beträffande de vattengenomsläppande egenskaperna hos torvjordarterna 

 i kanterna av Degerö stormyr har jag funnit, att dessa genomgående 

 äro dåliga. Bottenlagren i myrkomplexets marginalpartier bestå av torvdy, 

 vilka i skivor av V 10 m2 >* ta ocn 5 cm tjocklek genomsläppa mellan 

 0,02 — i,oo liter vatten i timmen vid ett tryck å skivans översida av 2 

 cm vattenpelare. 



Att torvbildningarna i kanterna av mossar äro höghumifierade, sam- 

 manhänger med att betingelserna för de för nedbrytningen viktiga ke- 

 miska och biologiska processerna äro relativt gynnsamma å. dessa ställen. 

 Syretillgången och ofta även elektrolythalten är nämligen stor. Den 

 stora syretillgången betingas därav, att de ytligare grundvattenström- 

 marna i moränmarkerna vanligen föra ett syrerikt vatten. Vidare ut- 

 sättas ifrågavarande torvbildningar vid tillfällen då tillrinningen är svag 

 och grundvattenståndet följaktligen lågt, t. ex. under den varmaste och 

 torraste delen av sommaren, för en direkt genomluftning (jfr L.-G. 

 ROMELL 1922 s. 216 fif. och 230 ff.). 



Vi komma så över till frågan om vattnets avrinningsmöjligheter inom 

 moränerna. Vid grävning i moränerna inom undersökningsområdet har 

 det visat sig — om undantag göres för ändmoränerna — att dessa sam- 

 mansättas av tvenne utan tydlig gräns i varandra övergående lager. Det 

 översta har en mäktighet av oftast 60 cm. Det är tämligen grusigt, 

 rikt på stenar av växlande storlek, samt kan lätt genomgrävas med 

 spade. Det undre lagret, som är vida mäktigare och, där observationer 

 kunnat göras, sträcker sig ända ned mot berggrunden, består däremot 

 av en synnerligen tätt packad morän. Lagret är fördenskull mycket 

 svårgenomträngligt. Det kan ej genomgrävas utan bruk av spett och korp. 

 Den vattengenomsläppande förmågan hos moränjordarna inom dessa 

 båda lager har ännu ej genom exaktare undersökningar fastställts. 1 Säkert 



1 Frågan om moränjordarnas vattengenomsläppande egenskaper ämnar jag framdeles stu- 

 dera efter samma metod, som jag använt vid studiet av tonjordarternas vattenledande för- 

 måga. — För att få moränprov av bestämda dimensioner och i möjligaste mån orubbad 

 lagring, ämnar jag först frysa de ställen varifrån proven skola insamlas. Genomfrusna ut 

 huggas proven och mejslas i skivor av önskad storlek. 



Utgångspunkten vid föreliggande bedömning av moränjordarnas vattengenomsläppande 

 förmåga har varit hastigheten med vilken nyupptagna gropar fyllas med vatten, etc. 



