[137] DEGERÖ STORMYR 137 



detta långa dike kan ett sidodike med fördel dragas mot Nylands- 

 myren. 



Det östra områdets grundvattensbassänger avtappas genom att ett 

 kraftigt dike upptages mellan Stortjärnen och Kåtatjärnsbäcken i ost- 

 västlig riktning. Kåtatjärnsbäckens fåra fördjupas mellan Sträng- och 

 Flakatjälsmyrarna. Inom Flakatjälsmyren upptages ett avtappningsdike 

 mellan grundvattensbassängen och Kåtatjärnsbäcken. Vidare utlägges 

 inom Borstmyren ett dike där den å fig. 31 markerade stora grund- 

 vattenströmmen rinner fram. 



Sedan vattenstagnationen i fornsjöarna minskats genom avtappnings- 

 dikenas upptagande återstår att söka ge Degerö stormyrs terrestriska 

 tillflöden ett direktare avlopp. Runt Kåtaåsen upptagas i myrens kant- 

 zoner diken (laggdiken). Laggdikena grävas ett stycke ned i mineraljor- 

 den, för att samtidigt hastigare kunna avleda grundvatten ur moränerna, 

 vilka underlagra torvbildningarna. Vidare framgrävas och fördjupas 

 Degerö stormyrs övervuxna bäckar, t. ex. bäcken från Getingmyren till 

 Storkåtatjärnen. På Degerö stormyrs norra strand måste laggdikningen 

 i rätt stor omfattning kompletteras. Särskilt måste en del redan upp- 

 tagna laggdiken fördjupas. Flera laggdiken gå ej ända ned mot mineral- 

 jorden eller deras djup i mineraljorden är alldeles för ringa för att kunna 

 åstadkomma någon större grundvattenavledande effekt. 



Någon extra avdikning av myrens transgressionstorvmarker, d. v. s. 

 torvmarkerna mellan fornsjöarna och myrens stränder, för att påskynda 

 det på myrens yta fallna regnvattnets avrinnande, torde säkerligen vara 

 onödig efter grundvattensbassängernas avtappning. Man må betänka 

 att efter detta ingrepp avrinningsmöjligheterna för det från sidorna mot 

 de sänkta partierna strömmande vattnet blir större. Vidare äro dessa 

 marker ju sedan gammalt genomkorsade av talrika diken. 



