[139] DEGERÖ STORMYR 139 



är denna nivå ofta utbildad som den av C. A. WEBER från nordtyska 

 högmossar beskrivna gränshorisonten med oförmultnad Sphagnum-toxx 

 vilande på ljungmylla eller starkt destruerad Sphagnum-toxx (WEBER 

 i 910, s. 160 — 161; L. von Post 1913). 



Som exempel på nivåer av senare slaget kan nämnas sådana, som 

 kännetecknas av förekomsten av rester av våra skogsträd. Som bekant 

 anser man sig i stora drag känna dessa träds invandringsföljd och för 

 vissa av dem t. o. ra. de ungefärliga invandringstiderna. Härigenom kan 

 fastställandet av de nivåer, på vilka rester av något eller några av 

 desamma uppträda komma att spela en stor roll vid bedömandet av en 

 lagerföljds relativa eller absoluta ålder. 



På grundvalen av förekomsten av fossilt frömjöl av våra skogsträd i 

 torvmossarnas lagerföljder har L. VON POST utarbetat en särskild ålders- 

 bestämnings- och lagerkonnekteringsmetod — pollcnanalysen — , vilken 

 under senare år fått stor användning bland nordiska torvmarksforskare. 



Om den pollenanalytiska metoden skriver L. von Post (1919 b s. 166 — 67): 

 »Pollenanalysen består däri, att man i ett erforderligt antal preparat av ett 

 prov under mikroskopet räknar samtliga pollenkorn av de trädslag, vilkas frö- 

 mjöl bevaras i torven. De olika pollenslagens frekvens uttryckas i procent 

 av hela antalet trädpollen. Genom att sammanställa en serie sådana analyser 

 från en lagerföljd till ett diagram erhåller man kurvor, som åskådliggöra resp. 

 pollenslags frekvensförändringar lagerföljden igenom. Då pollenflorans samman- 

 sättning befunnits huvudsakligen vara bestämd av beskaffenheten hos hela 

 traktens skogsbestånd, återger ett pollendiagram de sekulära förändringarna 

 hos detta och blir följaktligen i stort sett likartat på nära varandra belägna 

 punkter. Man kan därför medelst pollendiagrammen konnektera närbelägna 

 lagerföljder och t. ex. till en dylik, i vilken hållpunkter för datering saknas, 

 överföra dateringar från en lagerföljd i närheten. Man kan också i många 

 fall genom att i pollendiagrammet för en lagerföljd inpassa pollenanalysen för 

 ett i närheten taget prov finna ut, vilken nivå i lagerföljden detta prov 

 motsvarar». 



Jag kommer nu till frågan, i vilken omfattning det för närvarande är 

 möjligt att i Degerö stormyr tillämpa härovan skisserade åldersbestäm- 

 ningsmetoder. Det måste från början sägas, att möjligheterna härvidlag 

 äro ganska begränsade. Att med landhöjningsstadiernas hjälp utföra 

 åldersbestämningar låter sig ej göras, då myrkomplexet i sin helhet ligger 

 ovan marina gränsen. Ej heller lyckas det att inom Degerö stormyrs 

 lagerföljder urskilja horisonter, vilka registrera vegetationsförändringar 

 framkallade av hydrologiska och meteorologiska rubbningar, som till tiden 

 äro fixerade. Härmed åsyftas främst den subatlantisk-subboreala kon- 

 takten, vilken är en av de oftast använda lednivåerna vid åldersbestäm- 

 ningar i syd- och mellansvenska torvmossar. Jfr vidare kap. 6 där denna 

 fråga diskuteras. 



