140 CARL MALMSTRÖM [140] 



Endast en metod har visat sig kunna ifrågakomma vid datering av 

 Degerö stormyrs lagerföljder, nämligen den som grundar sig på fast- 

 ställandet av de nivåer, på vilka rester av granen uppträda. Som bekant 

 ägde granens massinvandring efter istiden till Västerbotten, och för övrigt av 

 allt att döma till hela Skandinavien, rum under ett senare skede än tallens, 

 björkens och alens. Dessa senare inkommo till Västerbotten, såsom talrika 

 fossilfynd visat, omedelbart efter landisens regression. (JfrL. VONPOST 1918.) 



På grund av detta förhållande kan en tudelning göras av torvmar- 

 kernas lagerkomplexer i preabiegna lager, bildade före granens invandring, 

 och i abiegna, bildade efter denna epok. 



Frågan är nu, med vilken skärpa granens invandring till Västerbotten 

 kan fixeras till tiden. Om denna sak veta vi för närvarande föga. 

 Specialundersökningar över granens åldersförhållanden i Västerbotten 

 saknas ännu. I Norrland äro de mest omfattande försöken att bestämma 

 granens invandringstid utförda i Ångermanland, Jämtland och Hälsing- 

 land. R. Sernander har (1910 b, s. 220) i Ångermanland påvisat dess 

 subboreala ålder. (Det subboreala skedet omfattar åren 2 500 — 500 f. Kr.) 

 Genom undersökningar inom Ragunda socken i Jämtland har R. SANDE- 

 GREN funnit (1 915 s. 35), att »granens invandring torde hava ägt rum 

 ungefär samtidigt i östra Jämtland och i Närke». I Närke inkom granen 

 enligt undersökningar av L. VON POST (1909, s. 64O — 641) vid början 

 av hällkisttid, d. v. s. omkring år 2 000 f. Kr. (Se vidare L. VON POST 

 19 16, s. 388 och 19 1 8, s. 19 ). I Rogsta socken i Hälsingland har B. 

 HALDEN (19 i 7 s. 96) fastställt, att »granens invandring, räknad från den 

 tid, då dess pollen uppträder med 1 % (med successiv stigning i yngre 

 lager) till dess granpollenprocenten i isoleringskontakten uppnår 30 %, 

 infaller mellan B 34. och B 26». (Med B 34 och B 26 förstås tidpunkter, 

 då Bottenhavets strandlinje låg 34 resp. 26 meter högre än nu). Vidare 

 har B. Halden (1917, s. 136 och 219) vid Hedninghälla, c:a 6 km S 

 om Enångers kyrka i Hälsingland, funnit granpollen i ett kulturlager 

 från övergången mellan gånggrifts- och hällkisttid. — På grund av sak- 

 naden av bestämda tidsuppgifter för granens invandring till Västerbotten 

 inses utan vidare, att granen än så länge strängt taget blott kan tjäna 

 som ledfossil vid en relativ åldersbestämning av Degerö stormyrs lager- 

 följder. Den förmodan ligger dock nära, att granen är av minst 

 samma ålder i Västerbotten som i Ångermanland och Jämt- 

 land, sålunda cirka 4 tusen år. 



Vid bestämmandet av en avlagrings preabiegna och abiegna ålder 

 har jag i främsta rummet utnyttjat de anvisningar, som den fossila pollen- 

 floran giver. Pollenfloran har studerats efter den VON PoSTska pollen- 

 analytiska metoden. Av särskilt stor stratigrafisk betydelse har härvid 



