Kap 6. OM KLIMATET I VÄSTERBOTTENS KUST- 

 LAND UNDER POSTGLACIAL TID ENLIGT DE- 

 GERÖ STORMYRS TORVBILDNINGARS 

 VITTNESBÖRD. 



Sedan länge höra torvmossarna till de mest använda och tacksam- 

 maste objekten vid studiet av forna tiders klimat. Detta sammanhänger 

 främst med följande två förhållanden: 



i) genom torvmossarnas konserverande förmåga kunna fynd stundom 

 göras inom desamma av växter och djur, vilkas värmefordringar äro 

 m. 1. m. kända. Slutsatser kunna härigenom dragas rörande temperatur- 

 förhållandena vid den tidpunkt dessa växter och djur levde och inlagra- 

 des i torv- och gyttjebildningarna; 



a) då försumpningsprocessernas förlopp och delvis även vattenståndet 

 i mossarna bestämmes av jämvikten mellan vattentillförseln och avrin- 

 ningen plus avdunstningen komma ändringar i ?iederöördsförhållandena 

 att ge sig m. e. m. tydligt tillkänna i torvbildningarnas tillväxthastighet 

 och i uppkomsten av vissa av vattenståndsförhållandena direkt eller indi- 

 rekt orsakade strukturer, t. ex. växellagring av torvbildningar av olika 

 förmultningsgrad eller framgångna ur växtsamhällen med olika fuktig- 

 hetskrav. 



Av de växtfossil, som finnas bevarade i Degerö stormyrs äldsta torv- 

 och gyttjelager, framgår tydligt det sedan länge kända förhållandet (se 

 A. G. Nathorst 1885 samt G. Andersson & S. Birger 191 2, s. 143), 

 att temperaturen redan vid tiden för inlandsisens regression i Väster- 

 botten varit relativt hög. Sålunda invandrade tätt efter den tillbaka- 

 vikande landisen både tall, björk och al. 



Huru temperaturförhållandena sedermera, gestaltat sig i Västerbotten 

 är svårt att mera i detalj avgöra på grundval av de fossil, vilka finnas 

 bevarade inom Degerö stormyrs lagerföljder. Genom fynd av makro- 

 skopiska rester av »värmefordrande» växter i mossar i andra delar av 

 Västerbotten och i norra Ångermanland — liksom även av andra växt- 

 geografiska grunder, vilka jag ej här vill uppehålla mig vid — torde 

 dock få anses som ett ganska säkert faktum (om ock det definitiva be- 

 viset tyvärr ännu ej ligger inom räckhåll), att temperaturförhållandena 

 varit gynnsammare under preabiegn och tidig abiegn tid än i nutiden. 

 Sålunda är det enligt min och många andra forskares mening svårt 

 att finna någon annan plausibel och i alla delar täckande förklaring till 



