[169] DEGERÖ STORMYR 169 



exempelvis de ädla lövträdens och hasselns stora utbredning i Norrland 

 under preabiegn och tidig abiegn tid (vilken för övrigt återspeglas i De- 

 gerö stormyrs fossila pollenflora) än att temperaturen då varit högre än 

 i nutiden. — Att förklara de ädla lövträdens och hasselns tillbakagång 

 i sen abiegn tid enbart såsom resultat av skogseldar, kulturella ingrepp 

 samt en successiv kalkutlakning i marken (jmfr HALDEN 1917, s. 206) tror 

 jag sålunda ej låter sig göras, om ock dessa faktorer i vissa fall spelat 

 en ej obetydlig roll. — Se vidare G. Andersson 1902, 1909; G. Anders- 

 son & S. Birger 1912; Th. C. E. Fries 1913; B. Halden 1917; 

 G. Samuelsson 191 5; R. Sandegren i 9 16; R. Sern änder i 91 o b och 

 191 7; H. Smith 1920 m. fl. 



Vad speciellt Degerö stormyr-traktens klimatiska förhållanden under 

 preabiegn tid angår, bör hänsyn även tagas till, att myrkomplexet under 

 en stor del av detta skede låg i havsbandet. Detta torde till en viss 

 grad ha influerat på den årliga värmesummans storlek. 1 nutiden har 

 Bjurholm, som ligger på samma nivå som Umeå, men 5 mil längre in 

 i landet, en årsmedeltemperatur, vilken med i° understiger Umeås. 



Då det gäller att av torvbildningarnas tillväxt- och strukturförhållanden 

 bilda sig en uppfattning om forna tiders nederbördsförhållanden, möta 

 oss större svårigheter än då vi av fossilfynd söka bedöma temperaturen. 

 Detta sammanhänger med vanskligheterna att i varje speciellt fall säkert 

 avgöra, huruvida försumpningsprocessernas hastigare eller långsammare 

 förlopp, liksom sådana strukturer, vilka registrera vattenståndsändringar, en- 

 bart framkallats av genom nederbörden dikterade tillrinningsförhållanden 

 eller om dräneringsförhållandena härvidlag spelat den avgörande rollen. 

 Då Degerö stormyr i de atmosfäriska tillflödena har sin förnämsta 

 vattentillgång kan på goda grunder förutsättas, att detta myrkomplex 

 äger stora betingelser som lämplig plats att studera nederbördsförhållan- 

 dena i Västerbottens kustland under postglacial tid. 



Vid undersökningen av Degerö stormyr har därför framstått för mig 

 såsom en ej oväsentlig uppgift att konstatera, om verkningarna av de 

 inom södra och mellersta Sverige, Norge, Danmark, Tyskland, Schweiz 

 m. fl. länder påvisade postglaciala nederbördsväxlingarna även kunna 

 iakttagas inom Degerö stormyrs lagerföljder. 



Beskaffenheten av dessa nederbördsväxlingar och tidpunkterna för de- 

 sammas inträde framgår av vidstående tabell 17, vilken är upprättad 

 efter uppgifter huvudsakligen hämtade ur arbeten av R. SERNANDER 

 (1910 b) och L. von Post (1918 b, s. 132) l 



1 Den för dessa frågor intresserade hänvisas ytterligare till det av H. Gams & R. Nord- 

 hagen nyligen utgivna sammanfattande arbetet sPostglaziale Klimaänderungen und Erd- 

 krustenbewegungen in Mitteleuropa. — Miinchen 1923». 



