ANFÖRD LITTERATUR. 



ADLERZ, E., 1907, Bladmossflora för Sveriges lågland med särskilt avseende på arternas ut- 

 bredning inom Närke. Örebro. 

 ANDERSSON, G., 1896, Svenska växtvärldens historia. — 2 uppl. Stockholm. 



1898, Studier öfver Finlands torfmossar och fossila kvartärflora. — Bull. de la com- 



mission géologique de Finlande. N:r 8. Helsingfors. 



1902, Hasseln i Sverige fordom och nu. — Sveriges Geol. Unders., Ser. Ca, 3, Stock- 



holm. 



1909, The climate of Sweden in the late-quaternary period. Facts and theories. — ■ 



Sveriges Geol. Unders. Årsbok 3 (1909). Stockholm 19 10. 



& Birger, S., 19 i 2, Den norrländska florans geografiska fördelning och invandrings- 



historia med särskild hänsyn till dess sydskandinaviska arter. — Norrl. Handbibi., 

 V. Uppsala & Stockholm. 



& HESSELMAN, H., 1907, Vegetation och flora i Hamra kronopark. Ett bidrag till 



kännedomen om den svenska urskogen och dess omvandling. — Medd. fr. Statens 

 Skogsförs.anst., 4. Stockholm. 

 Af kr, V., 1920, Uber die Entstehung der Stränge auf den Torfmooren. — Acta forest. fenn., 

 12. Helsingfors 1920. 



1923, Suotutkimuksia Kuusamon ja Kuolajärven vaaraalueilta. — Medd. fr. Forstvet. 



försöksanst. 6. Helsingfors. (Tysk resumé.) 

 Backman, A. L., 1919, Torvmarksundersökningar i mellersta Österbotten. — Acta först 



fenn. 12. Helsingfors 1920. 

 Bersch, W., 191 2, Handbuch der Moorkultur fur Landwirte, Kulturtechniker und Studie- 



rende. — 2 Aufl. Wien & Leipzig. 

 Booberg, G. och Bauman, A.. 1922, Praktisk mosskultur. — Göteborg. 

 Braun-Blanquet, J., 1921, Prinzipien einer Systematik der Pfianzengesellschaften auf 



floristischer Grundlage. — Jahrb. der St. Gallischen Naturw. Ges. Bd 57, II Teil. 



St. Gallen. 

 Cajander, A. K., 1913, Studien iiber die Moore Finnlands. — Acta forest. fenn., 2. Hel- 

 singfors. 

 Du Rietz, G. E., 19 1 7, Några synpunkter på den synekologiska vegetationsbeskrivningens 



terminologi och metodik. — Sv. Bot. Tidskr., II. Stockholm 19 17. 



192 1, Några iakttagelser över myrar i Torne Lappmark. — Botan. Notiser 1921. 



Lund. 



1 92 1 b, Zur Methodologischen Grundlage der modemen Pfianzensoziologie. — Upsala 



och Wien. 



Du Rietz, G. E., Fries, Th. C. E., und Tengwaix, T. A., 1918, Vorschlag zur Nomen- 

 klatur der soziologischen Pflanzengeographie. — Sv. Bot. Tidskr. 12. Stockholm. 



Ekman, W., 1907, Avdikning i skogsmark. — Skogsvårdsföreningens folkskrifter 1907. 

 Stockholm. 



Erdmann, A., 1S68, Bidrag till kännedomen om Sveriges qvartära bildningar. — Sveriges 

 Geol. Undersök. Stockholm. 



Erdtman, G., i 92 i, Pollenanalytische Untersuchungen von Torfmooren und marinen Sedi- 

 menten in Siidwest-Schvveden. — Arkiv för Botanik, Bd 17, n:r 10, Uppsala. 



1923, Beitrag zur Kenntnis der Mikrofossilien in Torf und Sedimenten. — Arkiv för 



Botanik, Bd 18, n;r 14, Stockholm. 



Eriksson, J. V., 1912, Bälinge mossars utvecklingshistoria och vegetation. — Sv. Bot. Tid- 

 skr., 6. Stockholm. 



Feilitzen, II. von, Haglund, E., Bauman, A.. 1917, Om bränntorv och bränntorvsbe- 

 redning. — Uppsala. 



FERDINANDSEN, C., 1919, Undersogelser över Danske Ukrudsformationer paa Mineraljorder. 

 — Kobenhavn. (Diss.) 



Fischek, II., 1890, Beiträge zur vergleichenden Morphologie der Pollenkörner. — Breslau. 



