;i5] 



MAL OCH MEDEL INOM SKOGSENTOMOLOGIEN 



223 



fullständigt saknades, och markbetäckningen utgjordes av skogsmossor med 

 glest blåbärsris i fältskiktet och här och var talrika hallonbuskar. 



Dessa iakttagelser och slutledningar ha här något utförligare relaterats, 

 emedan de ha betydelse långt 

 över detta enskilda fall. Det 

 kan nämligen knappast råda nå- 

 got tvivel därom, att det ödes- 

 digra och för uppkomsten av 

 insektshärjningar gynnsamma 

 inflytande, som man numera i 

 Tyskland allmänt tillskriver de 

 tidigare praktiserade skogs- 

 bruksmetoderna, som lett till 

 att det ursprungliga, blandade 

 skogstäcket överförts till rena 

 och likåldriga bestånd, till stor 

 del består däri, att fytofagfau- 

 nan därigenom blivit så fattig, 

 vilket i sin tur återverkat på 

 rovinsekter och parasiter och 

 därigenom berett marken för 

 insektshärjningar. 



Ett annat fall illustrerarande 

 samma sak, vegetationens inver- 

 kan på insektsvärlden, kan san- 

 nolikt hämtas från den töckniga 

 fjällmätarens periodiska härj- 

 ningar i de skandinaviska fjäll- 

 trakternas björkregioner. Det 

 egendomliga med dessa härj- 

 ningar är, att arten är utbredd 

 över större delen av Europa, 

 men ingenstädes utom i fjäll- 

 trakterna uppträder den med 

 härjningar. En undersökning av 

 fjärilens parasiter visar, att dessa 

 äro två parasitsteklar, Rhogas 

 circumscriptus och Itoplectis al- 

 temans, vilka båda ha en myc- 

 ket vidsträckt utbredning och 

 därjämte äro utpräglat polyfaga, 



Göte b 



Malm 



Fig. II. Karta, utvisande den töckniga fjällmäta- 

 rens härjningar: EE = 1890, ^- — 1907 

 — 1908, ||| = 1918. 



Die Verheerungen von Cidaria dilutata in 

 Schweden. 



