[2i; 



MAL OCH MEDEL INOM SKOGSENTOMOLOGIEN 



229 



,mtt& 





5-6.5 7-9 10-10,5 



Fig. 15. 



Som exempel på en dylik undersökning meddelas här en sammanställ- 

 ning av de iakttagelser, som gjorts vid Gammelkroppa skogsskola under 

 sommaren 19 18. Så underligt det än kan låta, torde delta vara den 

 första undersökning över tidpunkten för samtliga våra vanligaste barkborrars 

 svärmande, som någonsin gjorts, eller i varje fall publicerats. Varje punkt 

 på tabellen betyder att vid denna datum har ifrågavarande art iakttagits 

 i färd med att borra sig in eller krypande på de fångstträd, som för 

 ändamålet utlagts. Av tabellen, som naturligtvis blott kan giva en unge- 

 färlig bild av det verkliga förloppet, och ej säger oss det genetiska sam- 

 bandet mellan de vid olika tidpunkter funna ^ över ma-ken 

 djuren, framgår dock, vid huru olika tidpunkt 

 de olika arterna svärma. För övrigt skola 

 vi i detta sammanhang ej närmare ingå på 

 dess detaljer. 



De mest extrema fallen ifråga om svärm- 

 ningstider representeras av den randiga ved- 

 borren ä den ena sidan och björksplintbor- 

 ren å den andra, mellan vilka ligger en tid- 

 rymd av nära två månader. Vidare se vi, 

 att den större märgborren uppträder i maj 

 och slutar redan den 10 juni, medan den 

 åttatandade barkborren påträffas under två 

 månaders tid och den sextandade barkborren 

 under hela tiden maj — augusti. 



Förutom dylika undersökningar över bark- 

 borrarnas och andra viktigare sekundära 

 skogsinsekters levnadssätt, vilka även böra 

 omfatta de olika utvecklingsstadiernas längd, 

 bör deras uppträdande studeras genom en 

 mängd analyser av torkande träd och 

 provytor, som ovan framhållits, samt medelst fångstträd av olika slag. 



För dessa insekter tillkommer, som ovan framhållits, det ytterst bety- 

 delsefulla momentet, att många av dem yngla i fällda stammar eller i 

 stubbar och rötter, som kvarlämnas vid avverkningarna och att deras upp- 

 trädande därför i hög grad påverkas av människans åtgörande i skogen. 



Därför böra undersökningarna inriktas på att klarlägga inflytandet av 

 avverkningstid, exponerings- och uppläggningssätt, dimensioner, bark- 

 tjocklek och barkningsgrad. 



Som exempel på ett par dylika undersökningar må följande anföras, 

 som belysa den större märgborrens uppträdande. Vid Rödjenäs i Små- 

 land undersöktes denna arts förekomst på gallrat virke, hugget omkring den 



Grafisk framställning av- 

 sambandet mellan bröst- 

 höjdsdiametern på vin- 

 terfällda, i beståndet kvar- 

 liggande tallstammar och 

 den höjd över marken, 

 vartill den större märg- 

 borrens angrepp sträcker 

 sig. Rödjenäs IQ23. 



Graphische Parstellung des 

 Xnsammenhangs zwischen 

 dem Brusthöhediameter (un- 

 ten) und der Höhe iiber dem 

 Boden, wozu der Angriff von 

 Myclofrhilns piniferda sich 

 erstreckt (lirjks), nach Un- 

 ter>uchungen an im WiDter 

 gefiUlten, im Bestande 

 zuriickgebliebcnen Stämmen. 



