234 



IVAR TRÄGARDH 



[26] 



I allmänhet kan man säga, att det är säkrast att barka så långt upp 

 som skrovelbarken går, vilket som bekant kan vara mycket olika hos 

 olika stammar. För att utröna sambandet mellan stammens dimensioner 

 och den höjd, till vilken den större märgborren gick i beståndet vid 



Gyljen, gjordes en undersökning, på 



höjd över marken i m 

 ^-6 



2-^ 



0-2 

 bhdicm.1^.2 



15.^ 



17.5 



fällda stammar, vars resultat fram- 

 går av kurvan i fig. 21. 



Vi se av densamma, att vid en 

 brösthöjdsdiameter av 14,2 cm yng- 

 lar den större märgborren till 2 m 

 höjd över marken, stiger brösthöjds- 

 diametern till 17,5 cm, så ökas det 

 område, som angripes av märgbor- 

 ren, till 6 cm. Av denna under- 



Fig. 21. Grafisk framställning av sambandet 

 mellan de fällda tallstammarnas di- 

 mensioner och den höjd, till vilken 

 den större märgborren går. Enligt 



undersökningar juli 1922 på fångst- sökning torde framgå vikten av att 



träd vid Gvljen i Norrbotten. , .. i_ 1 l r • im 



man känner barkborreraunan 1 olika 



delar av landet. 



I det föregående har jag sökt 



belysa några av skogsentomologiens 

 mål och metoder. Xågon fullständig och uttömmande redogörelse för dessa 

 har ej avsetts och skulle för övrigt ej vara möjlig att ge, då bland annat 

 hela det vidlyftiga problemet och markens djurliv och dess inverkan på 

 skogens liv ej ännu har kunnat angripas och ö. h. t. dess utforskande 

 ej kan upptagas, innan arbetskraften vid den skogsentomologiska avdel- 

 ningen förstärkts. 



Grafische Darstellung des Zusammenhangs 

 zwischen der Grösse der Kiefernstämme 

 und der Höhe, wozu der grosse Waldgärtner 

 angreift. Nach Untersuchunge auf Fang- 

 bäumen Juli 1922 in (lyljen, XorrbotteD. 



LITTERATURFÖRTECKNING. 



FlCKENDEY, E. Zur biologischen Schädlingsbekämpfung — Zeitschrift fur angewandte En- 



tomologie. Bd 9. H. 2. S. 417 — 41S. Berlin 1923. 

 Seitner, M. Kurze Anleitung zur Bekämpfung des S-zähnigen Fichtenborkenkäfers. 15 



s. Wien 1922. 

 Thomson, J. A. Man and the web of Life, i Animal life and human progress. London 



1919. 

 TrägÅRDH, Ivar (i). Om de klimatiska faktorernas inflytande på insekternas uppträdande. 



Skogshögskolans festskrift. S. 428 — 447. Stockholm 191 7. 



(2). Lärkens skadeinsekter, i G. ScHOTTE: Lärken och dess betydelse för svensk 



skogshushållning. Medd. fr. St. Skogsförsöksanstalt. H. 13 — 14, 1916 — 17. S. 669 

 — 675. Stockholm 1917. 



(3). Skogsinsekternas skadegörelse under år 19 16. Medd. fr. St. Skogsförsöksanstalt. 



H. 15, 1918. S. 69 — 116. Stockholm 1918. 



4. Undersökningar över nunnans uppträdande i Gualöv 1915 — J9 1 ?- Medd. fr. St. 



Skogsförsöksanstalt. H. 17. N:r 4, 1920. S. 301 — 328. Stockholm 1920. 



(5). Undersökningar över den större märgborren, dess skadegörelse och bekämpande. 



Medd. fr. St. Skogsförsöksanstalt. H. 18. N:r 1. S. 1 — 80. Stockholm 192 1. 



(6). Skogsinsekternas skadegörelse under 1918. Medd. fr. St. Skogsförsöksanstalt. 



H. iS. N:r 6. S. 281 — 314. Stockholm 1921. 



(7). Björksplintborren och trädödaren, två fiender till våra björkdungar. — Lustgården. 



Årsskrift för Föreningen för Dendrologi och parkvård. Arg. 2. 1921. S. 1 19 — 127. 



