270 EDVARD WIBECK [10] 



synes ej hava uppmärksammat rotklippningens betydelse, enär denna 

 icke omnämnes i hans uppsats. De av honom rekommenderade oom- 

 skolade plantorna av 2 a 3 års ålder hava givetvis så långa sidorötter, 

 att deras naturliga placering i et: t spetthål, vore detta än upptaget med 

 ett mycket grovt spett, icke utan vidare är möjlig. 



Att den av L. förordade grövre spettmodellen med ett mera cylindriskt, 

 med rundtrubbig spets försett huvud i någon mån skall förbättra plan- 

 teringsresultaten gent emot dem, som erhållits med de smärre koniska 

 spetten, synes sannolikt, men kräver jämförande försök för att fullt över- 

 tygande kunna avgöras. Sådana försök hava också utförts vid skogs- 

 försöksanstaltens norrlandsavdelning. De hittills erhållna resultaten, vilka 

 dock ännu vila pä alltför unga kulturer för att tillåta några slutsatser 

 över de olika spettmodellernas företräden med avseende på rotens ut- 

 bildning, komma att beröras i uppsatsens nästföljande avdelning. 



II. Resultat över rotundersökningar, utförda på äldre spettplante- 

 ringsfält i Norrland och Dalarna. 



Såsom av det föregående framgår, är det till fullo ådagalagt att barrots- 

 planteringen ger upphov till en mer eller mindre utpräglad missbildning 

 av tallens rotsystem, ett förhållande, som också måste antagas förr eller 

 senare medföra skadliga verkningar för trädets tillväxt. Att graden av 

 rotdeformeringen samt den skada, som vållas, emellertid kan gestalta sig 

 mycket olika under olika förhållanden är uppenbart; erfarenheterna från 

 de tyska klämplanteringarna med Wartenbergska spettet kunna ej utan 

 vidare överföras på våra svenska spettplanteringar, utförda som dessa 

 äro enligt en väsentligt olika metod och med användande av lös fylljord 

 närmast den utsatta plantan. 



Ett närmare övervägande säger oss, att det är tre olika grupper av 

 faktorer, som alltid påverka planteringsresultatet, nämligen sädana hän- 

 förliga till: 1:0) egenskaper hos själva plantan, 2:0) markbeskaffenJieten 

 ni. fl. edafiska (cl. v. s. av jordmån och klimat orsakade) faktorer på 

 växtplatsen och 3:0) planteringssättet. 



Gränsen mellan attributen av första och tredje gruppen kan i viss mån 

 dragas godtyckligt. Om man til! egenskaperna av första gruppen vill 

 räkna icke blott plantans proveniens, ålder, utvecklingsgrad etc, utan 

 också dess egenskap av omskolad eller icke omskolad, rotklippt eller 

 icke rotklippt, doppad i jordvälling eller icke doppad o. s. v., kort sagt 

 alla med själva plantmaterialet före planteringen vidtagna åtgärder, blir 

 planteringssättet, d. v. s. attributen av tredje gruppen, sammanfattningen 

 av de arbetsdetaljer, varigenom plantan nedsättes i jorden. 



