[21] OM MISSBILDNING AV TALLENS ROTSYSTEM 281 



att trädets förmåga att fortleva eller kanske ens att avsätta någorlunda 

 normal tillväxt därigenom är förhindrad. 



Typ c, starkt deformerade rotsystem: huvudrot och rotgrenar av i:sta 

 ordningen visa stora vanskapligheter, omslingra varandra, bilda formliga 

 öglor o. s. v. Deformeringen är här av den beskaffenhet, att man måste 

 hålla det för omöjligt, att under rotens fortsatta utveckling och tjock- 

 lekstillväxt ledningsbanorna i dess äldsta, centrala delar i längden skola 

 kunna fungera normalt. För ett trädslag, vilket likt tallen saknar för- 

 mågan att såsom exempelvis granen utveckla nya rötter från stamdelen 

 ovanför rothalsen, synes ett rotsystem av typ c döma individen att i 

 förtid dö eller åtminstone att fortleva blott under abnormt nedsatt till- 

 växt. Även motståndskraften mot stormfällning måste hos träd med rot- 

 system av typen c och väl även av typen b vara ringare än normalt. 



Huru rötter av olika kategorier kunna te sig, framgår exempelvis av 

 figurerna 3 — 8, vilka visa rotsystemen av samtliga undersökta tallindivid 

 dels från ett planteringsfält å Refsunds kyrkoherdeboställe i Jämtland, 

 n:o 2$ i tabellerna I — III och V, dels från ett fält å Hamra kronopark, 

 n:o 26 i nyssnämnda tabeller; rötterna av typ a återfinnas å fig. 3 och 

 6, de av typ b å fig. -4 och 7 och de av typ c å fig. 5 och 8. 



Vi skola nu övergå till en närmare jämförande granskning av rotma- 

 terialet i dess helhet, avseende att utröna: 1:0 omfattningen och graden 

 av rotdeformation, d. v. s. den procentuella förekomsten av individ med 

 rottyperna b och c, ävensom i vad mån ett samband tilläventyrs kan 

 påvisas mellan dessa tal och vissa i det föregående diskuterade faktorer 

 såsom plantmaterialets beskaffenhet vid planteringen, planteringsmetod, 

 jord män etc; 2:0 sambandet mellan de undersökta individens rotsystem 

 och deras ovanjordiska delar. 



För att underlätta denna överblick har tabell II upprättats. Under 

 samma nummer som i tabell I återfinnas här uppgifter om samtliga de 

 34 beskrivna spettplanteringarna. I tredje kolumnen avläses plantornas 

 ålder vid undersökningen å fältet (talet i kolumnen anger egentligen det 

 antal vegetationsperioder, som respektive prantor genomlevat efter fröets 

 groning), i fjärde kolumnen återfinnes antalet undersökta individ samt i 

 femte, sjätte och sjunde kolumnerna den procentuella fördelningen av 

 nämnda individ mellan rotsystem av typerna a, b och c. De nio sista 

 (8:de— i6:de) kolumnerna innehålla medelsiffror, visande stamlängd (i cm), 

 stammens tjocklek ovan rothalsen (i mm.) samt sista årsskottets längd 

 (i cm) hos individ, försedda med rötter av nyssnämnda trenne olika slag. 



Procenten av rotdeformerade individ, om vi till en början blott skilja 

 på normala och icke normala rötter, befinnes i olika kulturer växla 

 mellan 33 och 92 % , i genomsnitt ha de utgjort 62 % av samtliga un- 



