308 OUNNAR SCHOTTE [4] 



särskilt rikt kottbärande individ. Samtidigt med att dessa studier fort- 

 sattes, föreslogs ett samarbete mellan botaniska avdelningen och skogs- 

 avdelningen för utläggande i gynnsamma lägen av försöksytor, där man 

 sökte genom starka gallringar och i framtiden eventuellt även genom 

 andra åtgärder såsom gödsling m. m. egga fröproduktionen. 



Denna del av fröproblemet har sedermera ej fullföljts. De i Norrland 

 rika fröåren ig 12 — 1915 samt 1919 ha visat, att åtminstone i Norrlands 

 kustland kan produceras riklig och god tallkott, varför direkta åtgärder 

 för köttproduktionens ökning ej ansetts tillhöra de aktuellaste problemen. 

 A de nyinrättade försöksparkerna, där dylika undersökningar och studier 

 kunna utföras i samband med andra skogsvårdsåtgärder och således 

 utan särskilt stor kostnad och tidsutdräkt, torde emellertid denna del av- 

 frågan kunna i någon mån tagas upp. 



Undersökningar rörande det andra alternativet eller förflyttningsförsök 

 med frö från rika fröproduktionstrakter till orter med svagare köttproduktion 

 igångsattes emellertid omedelbart år 1909. Det gällde då först att 

 från vissa goda bestånd i olika delar av landet insamla kött. Då moder- 

 träden en tid ansågos böra bibehållas å rot för beskrivning samt even- 

 tuellt för kommande ärftlighetsstudier, blev det nödvändigt, att kotten 

 plockades å stående träd. Med skogsförsöksanstaltens ringa expens- 

 medel var det emellertid omöjligt att få detta ganska dyrbara arbete ut- 

 fört, vårföre skogsförsöksanstalten hos K. Domänstyrelsen anhöll om 

 understöd. Sådant lämnades också beredvilligt, i det att styrelsen be- 

 kostade kottplockningen och sedermera även en del av planterings- och 

 hägnadskostnaderna kring de blivande skogsodlingsfalten. 



FRÖ= OCH PLANTMATERIAL. 



Under vintern och förvåren 1909 insamlades sålunda kottpartier om 

 2 — 3 hl från skilda ställen. Vid valet av insamlingsplatser togs hänsyn 

 till juli-isotermernas förlopp inom landet, enär dessa ansågos kunna hava 

 en viss betydelse för tallformernas fördelning och härdighet. — Tallkotten 

 plockades från så vitt möjligt likformiga bestånd, i allmänhet i åldern 

 50 — 100 år och — som nämnts — från rotstående träd. Där sä kunde 

 ske, insamlades kött från skogsavdelningens försöksytor. I övrigt valdes 

 bestånd, som skulle komma att kvarstå länge — å kronoparkerna ut- 

 märktes moderträden med vita ringar. 



Från statsskogarna begärdes kött från Torneå revir, kustlandet; Jörns 

 revir, nära kusten; Pite revir, krpk. Faget heden; Hällnäs skolrevir, 

 krpk. Skatan; Bispgårdens skolrevir; Medelpads revir, Haverö eckl. 

 bost. (försöksytan 6); Västra Hälsinglands revir, Hamra krpk; Öster- 



