378 GUNNAR SCHOTTE [74] 



Försöksytan 220 i övre Lappland. (Zon I.) 



Ytan är belägen i Gällivare socken å Kavahedens kronoöverloppsmark 

 (Gällivare revir), 6 knioster om Gällivare invid och strax söder om landsvägen 

 Gällivare — Vittangi ej långt från försöksytan 221. Höjd över havet 310 m. 

 Ytan är anlagd å en mindre, väl markerad moränvall i flack skogsterräng å 

 hygge med fröträd, uppkommet efter avverkning 1 888 — 89 i äldre blandskog 

 av tall och gran. Marken är plan och har friskt läge. Den består av 

 2 — 4 cm forna och humus samt 2 — 10 cm blek- 

 jord och sedan morängrus med större och mindre 

 stenar. Markbetäckningen utgjordes vid ytans 

 anläggande 191 2 av rikligt med ris: Calluna 

 vulgaris (s), Empetrum nigmni (s-r), Lycopodium 

 complanatiun (e-s), Myrtillus nig ra och uliginosa (s). 

 Gräs enstaka-strödda: Aira Jlexuosa, mossor y 

 Fi £- 43- Polytrichum och Dtcranum-arter; lavar y: Cladina 



Karta, utvisande de olika av- ., , • / \ at w j- a 



, , • . ,.. j , ,.. silvatica (v), JSep nronia arcticum e-s, m. n. 



delningarnas inbördes bela- \J n t > 



genhet inom försöksytan 220 Ytan bildar en rektangel av 70X18 m och är 



å Kavahedens överloppsmark , , , •■ o w «. t 



i norra Lappland Skala u PP delad » IO Parceller om 18x7 m. I varje 

 1:2000. Bokstavsförkortning- avdelning har anbringats 6 rader såddfläckar med 



arna hänvisa till resp. land- a r c \ \r* u °jj 



1 • ~ ■„ „ j ot omi ; ., 17 rutor 1 varie rad (se hg. 43). Ytan besåddes 



skåp, inom vilka det använda ' j v o ~xoi 



fröet insamlats. De romerska 5 — 6 juni 1912 med samma fröslag som de förut 



siffrorna inom parentes ange ... , o, , . -p, 



de nummer, som de använda har omnämnda saddytorna. Revision av ytan 



fröpartierna hava i den större ägde rum 4 juni 1913, 8 juni 1914, lj juni 1915 

 undersökningsserien av år , „ . ,- , r , ... . . i_»n 



,„«« a „ o s j^.^n^ och 8 iuni 1916 och återfinnas de härvid erhållna 



1909, d. v. s. a planterings- J ■? 



ytorna. talen i Meddelanden h. 1 3 — 14 (WlBECK III). Full- 



2S i e cLtr^ss d arr ce E e x! ständig uppmätning av plantorna utfördes 10 juli 

 Ä°chifees1S^s n ou^. f if: 1919 och 2 augusti 1922 (se tabell 19). Även 

 här har fröet från Sorsele givit det bästa resultatet, 

 tätt följt av fröet från övre Norrbotten. Fröet från Ångermanland, Bisp- 

 gården och Hamra har också här givit alldeles för dåligt resultat och såd- 

 derna med frö från Bjurfors och Småland äro naturligtvis helt misslyckade. 



Inom denna yta är det av särskilt intresse att studera snöskyttets upp- 

 trädande. Vi finna då att plantor av frö från Torneå revir så gott som 

 helt undgått snöskyttangrepp, endast 1,4 % av plantorna äro nämligen an- 

 givna som snöskytteskadade. Likaledes ha plantorna från Sorsele lidit mycket 

 litet eller 11,3 %. Plantorna från Piteå revir ha också stått sig bra med 13,1 

 % skadade. Redan plantorna från Hällnäs äro rätt mycket angripna eller 

 till 24,3 % och de från Bjurholm med 44,8 %. Plantorna från Ångermanland 

 äro mycket starkt skadade, liksom sedan alla plantor längre söderifrån. 



Barråldern har befunnits vara 3 — 5 år, högst för dem från övre Norrland. 



