XXXI 



Sandstene og Mergel arier. Den ved Igaliko , nær ved Juliane- 

 haab forekommende røde Sandsten er næppe permisk; dens Alder 

 trænger til nærmere Bestemmelse. Hele Egnen Nord for Humboldts 

 Gletscheren synes at bestaa af siliirisk Sandsten. Miocæne 

 Sarfdstene og Skifere, særlig kjendte paa Grund af de deri 

 værende talrige Planlelevninger, findes saa vel i Landet ved K. Franz 

 Josephs-Fjorden som omkring Ümanaks-Fjorden og Vaigattet*). Til 

 denne Formation høre de «nordgrønlandske Stenkul» **). Blandt de 

 eruptive Bjergarter skulle vi foruden den grovkornede Gang- 

 granit og de paa sine Steder hyppige Diab as - Gange, blot nævne 

 Basalten i iNordgronland paa Vestkysten og langs Østkysten fra 

 Shannon-Øen ned til Fr. Josephs Fjord, samt lignende Traplag over 

 den røde Sandsten ved Igaliko. 



Ingen af disse Bjergarter have dog direkte Indflydelse paa 

 riantevæxtens Karakter i vedkommende Egn af Landet; men deres 

 mindre eller større Modstandskraft overfor Indvirkningen af Luft og 

 Fugtighed, altsaa deres forskjellige Evne til- at smuldre hen til løse 

 Jordlag, samt disses lysere eller mørkere Farve er næppe uden Be- 

 tydning. 



Det, som danner det egenlige Grundlag for Plantevæxlen paa 

 yderlandet, er de glaciale Dannelser eller de grovere og finere 

 Sten-, Grus- og Lermasser, som ere spredte rundt over hele Landet 

 eller aflejrede terrasseformel foran Mundingerne af de større Dalstrøg, 

 og udfyldende disses Bund tilligemed Urer og Røser. 



Som man veed, stryger der en kold Polarstrøm fra Spidsbergens- 

 havet ned gjennem Danmarks-Slrædet langs med Grønlands Øslkyst 

 indtil Gap Farvel, hvor den drejer mod Nordvest og gaar endnu 

 el Stykke op i Davis - Strædet. En anden Pdfarstrøra , kommende 

 fra Smiths Sund, gaar ned igjennem Baffins-Bugten, men holder sig 

 mest paa den nordamerikanske Side, og de med den følgende Is- 

 masser, den saakaldle Vest -Is, ses sjeldent ved det danske Grønland. 

 Med den østgrønlandske Strøm bringes, foruden Storisen, tillige 

 betydelige Masser af Drivtømmer, der oprindelig maa komme fra 

 Sibiriens i Floder. Muligvis er i sin Tid Planlefrø blevel indført ad 

 denne Vej. 



Disse Isstrømme tilligemed Landets Form og udstrækning maa 

 naturligvis give Klima og Vejrforhold et særligt Præg, som egenlig 



') Oswald Heer, Flora fossilis arcticn. I8G8. 

 *') Hvis underste Lag tilhøre Kridttiden. 



