843 



latas fissa, parte inferiori plerumqiie integriiiscula, haud raro 

 cucuilata, laciniis saepius erectis, marginalibus nonnunquani 

 ensiformibus. Color laminae quam in praecedenti plerumque 

 obscurior, saepe badins. L. digitatae var. intermediae (Foslie) 

 analoga. 



-/, fissilis (J. Ag.) nob., L. fissilis J. Ag. De Lam. p. 18, 

 Spetsb. Alg. p. 28, Grünl. Lam. о. Fuc. p. 17, Kjelbii. N. L Algtt. 

 p. 294 (236). 



iMinor, slipite brevissimo, 1 — 3 ctm. longo, raro ultra, 

 lamina plerumque 40 ctm. non excedenti, in lacinias sat nume- 

 rosas fissa; laciniae nonnnnquam, at non constanter, usque 

 per stipitem separatae, frondes distinctas formantes. Canales 

 muciferi in stipite plerumque adsunt, nonnun(iuam etiam in duo 

 strata dispositi; in speciminibus minoribus interdum tarnen 

 parci vel omnino carentes. 



V^ed Lndersøgelse af talrige Exemplarer saavel i Naturen 

 som i de hjembragte Samlinger, stammende fra en Mængde 

 forskjellige Lokaliteter, er jeg bleven ført til at forene L. atro- 

 fidva J. Ag. og L. fissilis J. Ag. med L. nigripes J. Ag. Den 

 ydre Form er ganske vist ikke lidt forskjellig hos Arten , som 

 den her omgrænses, men den er dog ikke mere forskjellig 

 end hos L. digitata , og er ligesom hos denne i høj Grad af- 

 hængig af de ydre Forhold. Ved aaben Kyst forekomme især 

 de langstilkede Former med stærkt og dybt kløvel Lamina 

 (v. longipes). Paa mere beskyttede Steder forekommer i den 

 sublittorale Region den mere kortstilkede og mindre klovede 

 V. atrofidva, medens \. fissilis især har lijemme i Pytter i Fjæren, 

 hvor den ikke er i Stand til at opnaa nogen betydelig Størrelse, 

 men hvor den er mere udsat for Brændingen, som bevirker, 

 at den bliver mere kløvet, ja undertiden saa stærkt, at nogle 

 Kløvninger fortsættes ned gjennem Stilken. Ganske det samme 

 Forhold træffes hos L. digitata, som ikke sjeldent optræder med 

 kløvet Stilk, naar den voxer i Fjæren paa Steder, som ere 

 stærkt udsatte for Bølgebevægelse. 



III. 55 



