I 



887 



sessilia, ovato-oblonga, diametro duplo longiora, 60 — 74^ longa, 

 30 — 41 n lata, ramos superne (iiiternei dense obsidentia, in 

 inferiori parte ramorum plerumque in (juoque articulo bina 

 ( — tenia?), partim in lateribus ramorum sita. Sporangia pluri- 

 cellularia nonduni cognita. 



Kortskuddene ere i Regelen tilbagebøjede, og bære da kun 

 Grene paa Oversiden. Undertiden ere de længere ude bøjede 

 opad og bære da Grene paa Undersiden. Tillige udgaa hyppigt 

 Grene fra Flankerne (Fig. 23 J, C]. Sporangierne sidde saa 

 tæt paa Oversiden af Kortskuddenes nedre Del, at de berøre 

 hverandre (Fig. 23 В). Ved Grunden af Kortskuddene sidder 

 der sædvanlig 2 (eller maaske undertiden 3) Sporangier paa 

 hvert Led; de sidde da ved Siden af hverandre, og det ene, 

 det forst dannede, sædvanlig midt paa Oversiden, det andet, 

 yngre, mere eller mindre langt nede paa Siden. Meget ofte 

 bærer el Led samtidigt et Sporangium og en vegetativ Gren, 

 der da sædvanlig er flankestillet (Fig. 23 C"). Tømte Sporangier 

 har jeg ikke seet , og der er saaledes en Mulighed for, at 

 Sporangierne kunne blive endnu større end ovenfor angivet; 

 men jeg er dog tilbøjelig til at tro , at de største af mig iagt- 

 tagne Sporangier have været udvoxne. 



Da de flerrummede Sporangier ikke ere kjendte , er det 

 vanskeligt at udtale sig med Sikkerhed om denne Arts Forhold 

 til andre ; men den synes dog at være forskjellig fra alle hidtil 

 beskrevne Arter. Den synes at være beslægtet med E. fasci- 

 culatus Harv., fra hvilken den bl. a. adskiller sig ved sine store, 

 langstrakte enrummede Sporangier. Med E. secundus Kütz. 

 (Bornet, Note sur quelques Ectocarpus. Bull. soc. bot. France 

 Tome 38 1891 p. 353 pi. VI) har den ikke ringe Lighed; dog ere 

 Grenene hos denne Art, som kun er kjendt fra Marokko og 

 Frankrigs Atlanterhavskyst, ikke tilbagebøjede, og hos den 

 kjendes ikke enrummede Sporangier, men flerrummede Spor- 

 angier og Antheridier, som ere stillede i en enkelt Række paa 

 Indersiden af Grenene. Blandt de i Harvevs Nereis beskrevne 



