160 



Man vil herfra kunne overse og maale over store Strækninger, og 

 Triangelnettet kan sættes i Forbindelse med Nugsuak-Kystens 

 baade kortlagte og afbildede karakteristiske Toppe. Man vil 

 kunne faa at vide, om der er Dale af Betydning indenfor, bl. a. 

 vil man herfra kunne træde Problemet om Kutdlisat-Kuganguak- 

 Dalen (se p. 147) nærmere, og man kan undersøge Mulighederne 

 for eventuelle Ture ind over Øen enten til Disko-Fjord, Nord- 

 fjord eller Kuganguak-Dal. Endehg har man den Fordel, at 

 man overalt kan komme ned til Kysten, hvis hele Strækning 

 mellem Ingigsok og Kutdüsat i Sommertiden er livlig befærdet 

 af de herboende Grønlændere. 



Fra Rvandal skærer sig en stejl Kløft ind i Plateauran- 

 den. Vi gik ned ad dens ene Side, og det første Stykke af 

 Vejen førte ned over en ca. 250 Meter høj Ur. Denne Del af 

 Vejen var absolut den besværhgste, og den tog alene 2V/2 Time. 

 Blokkene var store, og som Regel maatte vi kravle paa alle Fire 

 fra den ene til den anden, ofte var de saadan afbalancerede, at 

 Blokkene satte sig i Bevægelse, naar vi traadte paa dem, eller 

 endog gled et Stykke. Desuden plagedes vi stærkt af Tørst, 

 thi ganske vist var der Vand, men det flød dybt nede mellem 

 Blokkene hen over den faste Undergrund. Altid kunde vi høre 

 det, men yderst sjælden komme ned til det. Nede ved Vandet 

 var der Is paa Blokkene. 



Hvor en Ur er saa «levende», at der paa hver varm Soldag 

 falder nye Blokke ned, findes der absolut ingen Vegetation, end 

 ikke det tarveligste og beskedneste Skorpelav. Men omtrent 

 midtvejs paa Rovsen var der ligesom en Afsats. Her laa en 

 Del Blokke rolige, andre stansede deres Fart nedover her, og 

 kun de, der var komne i rigtig stæ.rk Bevægelse trillede videre, 

 helt ned. 1 denne rolige Del fandtes foruden faa andre Mosser 

 og nogle Laver Grimmia (Rhacomitrium) hypnoides endog somme 

 Steder i alenlange, fodhøje Puder, netop denne karakteristiske 

 Form, der optræder paa skyggefulde Steder i Urer eller endog 

 i Kærene og Lyngheden mellem højere Vegetation. Oftest laa 



