166 



er forandret, Skraaningerne langt mindre stejle og Fjældenes 

 Konturer i det hele langt mere afrundede. 



Denne løse og golde Sandbund er aabenbart ikke nær saa 

 gunstig for Plantevæksten som Bund af basaltisk Oprindelse. 

 Kun den halofile Formation : Halianthus, Mertensia og Elymus 

 byder den større Omraader end anden Bund, idet Kysterne er 

 lavere, Strandbredden derfor bredere og Dannelsen af store 

 Odder mere udviklet. Smaa Klitdannelser er heller ikke sjældne 

 her. Indenfor Strandbæltet kommer saa en Blanding af Fjæld- 

 markens og Lynghedens Planter, efterhaanden kan der opstaa 

 en Lynghede, men den bliver sjælden eller aldrig saa tæt som 

 paa basaltisk underlag. Aarsagen hertil ligger øjensynligt i den 

 Omstændighed, at der kun findes yderst ringe Mosvegetation 

 mellem Lyngplanter paa Sandbund; thi Mosserne virker ikke 

 alene som Mulddannere, men ogsaa i levende Live forøger de 

 jo Jordens Fugtighedsgrad betydeligt. 



Skønt de fleste af de i vore Klitegne karaktergivende Mos- 

 ser findes i Grønland, tiltaler Sandbunden her dem ikke. Hvad 

 Grunden hertil kan være, er mig ikke ganske klart, rimeligvis 

 kan den Omstændighed, at de i Grønland sjælden eller aldrig 

 sætter Frugt, være af væsentlig Betydning; deres Spredning maa 

 altsaa foregaa ved enkelte løsrevne Skud eller Skuddele, som 

 blæses eller skylles omkring, medens der ikke finder nogen 

 Bosættelse Sted i Massevis, som jo maa til, naar Mosser skal 

 kunne binde Sandet. — Aarsagen til Mosmangelen er dog næppe 

 en enkelt. 



Ogsaa i anden Henseende er Sandbunden interessant, idet 

 paa den Straaplanterne M : Græsser, Halvgræsser, Siv- og Frytle- 

 arter i Sammenligning med Lyngen spiller en større Rolle end 

 andetsteds. Man kan ofte her se aabne og terre Græsmarker, 

 dannede af i^es^um-Arterne Hierochloa alpina ^ Poa cenisia og 

 glauca, Trisetum subspicatum , Calamogrostis purpurascens og 



M Dette Ord kan maaske gengive Tyskernes «Gehälm» 



