172 



Af Vandet toges en Prøve, som desværre ikke er bleven 

 analyseret endnu. 



Det, der gav Anledning til, at Formodningen om Ebbe- og 

 Flodfænomenet opstod, var, at Stenene ved Bredden, til Trods 

 for det ret stille Vejr, var fugtige indtil en Højde af 5 Centi- 

 meter. Dette har jeg dog ogsaa set i stille Vejr ved andre 

 Søer, f. Eks. inde paa Enalunguit Itivnerit, hvor Søerne ligger 

 paa fast Gnejsbund, og ligeledes ved Søer her hjemme. Det 

 maa sikkert skyldes Bølgeskvalp; selv om det ikke blæser noget 

 videre, er Vandet ved Bredden vel aldrig helt roligt. 



Havstokkenes Vegetation. Om Eftermiddagen den ^Vs afrejste 

 vi fra Kugsuak og kom samme Dags Aften til Mundingen af 

 Itivdle/e, lidt Vest for Sinigfik. 



Dalmundingen skraaner svagt ned mod Havet; Overfladen 

 er ikke jævn, men svagt bølget, idet ogsaa her ligger et System 

 af gamle Strandvolde. De er her ret lave og bestaar udeluk- 

 kende af ensartede, rullede Sten af en Størrelse som fra Kar- 

 tofler til smaa Meloner. Det siger sig selv, at en saadan Bund 

 aldeles er ude af Stand til at holde paa Vandet, og i Overens- 

 stemmelse dermed var ogsaa Vegetationen. Denne afgav her et 

 særlig smukt og instruktivt Eksempel paa üdviklingsgangen af 

 Plantedækket paa en saadan ny og tør Bund, og jeg skal der- 

 for beskrive den noget udførligere. 



Den yderste Strandvold, som beskylles af Højvande, er 

 vegetationsløs ; her ligger talrige opskyllede Alger, men ingen 

 Plante sidder fast. Hvor Systemet af Rullestens-Strandvoldene 

 fortsættes uden Afbrydelser indefter, mangler der ogsaa Strand- 

 planter, men er der et sandet Bælte mellem de to yderste, fin- 

 der vi i det Balianthus, Mertensia og Elymus. Den følgende 

 Strandvold er som Regel ligeledes plantetom, eller der er ganske 

 faa Laver paa den. Den tredie er udelukkende klædt med 

 Laver paa Bølgetoppen, i Bølgedalen kommer der faa Mosser 

 til. Paa den derefter følgende er Laverne endnu i Overvægt 



