194 



Cardamine pratensis, Arabis alpina oftest i rige, rigt blomstrende 

 og friigtsættende Bestande langs Vandløbene, Epilobium Horne- 

 7nanni og anagallidifolium og Chamænerium angustifolium, Stel- 

 laria borealis og loiigipes, Cerastium alpinum \ar. procerum, Bart- 

 schia alpina etc. Her findes ogsaa de typiske Kratmosser som 

 Hylocomium proliferum var. arcuatum C. Jens. mscr. , Mnium 

 affine, Timmia- Arter o. s. v. 



1 Bunden af Krattet og paa dettes Grænse op imod Fjældet 

 har Lynghedens sædvanlige Buske og Mosser deres Plads. 



iVarskvegetation. 



Som Dr. Steenstrup har fortalt var vi gaaet saa langt 

 ind i Fjorden, som en Konebaad kan komme med Højvande. 

 Den inderste Vig bøjer lidt mod Nord, som det synes mig lidt 

 mere end Kortet i Medd. om Grønl. Hefte IV angiver, og Elv- 

 dalen støder ud til Fjorden under en ret stor Vinkel 4. Denne 

 Vig er opfyldt af sejgt og fint, sortebrunt Basaltslik, som blottes 

 ved Lavvande, og hen over hvilket Elvens talrige Arme delta- 

 formet breder sig ud. I dette Slik voksede Glyceria vilfoidea 

 særdeles frodigt. Dens tynde , rødfarvede Stængler filtrer sig 

 saa tæt ind mellem hverandre , at der yderst vanskeligt kan 

 faas noget præpareret ud til Herbariet. Den blomstrer ikke 

 — jeg har overhovedet ikke set dette Græs blomstre paa Disko — 

 men dens vegetative Formering er ogsaa saa virksom, at den 

 ikke behøver det. 



Naar Flodbølgen kommer, skyller den Slikket med sig ind over 

 Glyceria' en, og Planten dækkes som Regel helt af Vand. Naar 

 Vandet falder, holdes derimod en Del Slik tilbage mellem Græssets 

 Stængler og Blade, saa at Glyceria'en her spiller den samme Rolle 

 som Salicornia' en i vore Marskegne. Marskdannelsen begunstiges 

 desuden af Naturforholdene; som ovenfor nævnt er her inde Læ, 



Paa Rinks i flere Henseender interessante Manuskriptkort af Disko-Fjord 

 (opbevares paa det Kgl. Bibliothek), efter hvilket det ved Godthaab trykte 

 er en formindsket, ikke særlig god Kopi, danner Dalen og den inderste 

 Vig en næsten ret Vinkel med Fjordens Hovedretning 



