196 



En anden karakteristisk Plante her er Stellaria humifusa. 

 Ogsaa den er en saitkrævende Vækst, der, som de fleste For- 

 fattere har bemærket, netop fortrinsvis findes sammen med 

 Glyceria vilfoidea. Den taaler dog ikke at staa helt under Vand 

 som de to foregaaende og findes derfor paa noget højere Steder. 

 Ogsaa den sætter rigelig Blomster og Frø. 



Længere ind ad vokser Carex glareosa og nogle halofile 

 Bryaceer samt en Del blaagrønne Alger. Paa Sandet fandtes 

 Marehalm og Mertensia maritima^ derimod saas Halianthus^) 

 ikke her inde. Grænsen mellem Land- og Strandvegetation 

 var dog kun undtagelsesvis jævn. Som oftest gjaldt det her 

 som andet Steds i Grønland, at rene Landplanter, her f. Eks. 

 Kærmosser med Saxifraga rivularis og Ranunculus hyperboreus, 

 naaede helt ud til Havet, dannende en Brink af faa Decimeters 

 Højde over Vandspejlet. 



Fjældmarken. 



Her nede var der imidlertid kun ringe Udsigt til at finde 

 Rejsens Maal, Potentilla Frieseana, og jeg besluttede derfor at gaa 

 op paa Fjældet for om muhgt at finde den paa Skraaningerne 

 og tiUige for at faa et Overblik over det indre af Landet herfra. 



Som allerede nævnt skraaner Fjældene paa denne Side af 

 Fjorden jævnt, de er bevoksede, og en Opstigning er derfor 

 ret magelig. Ganske vist er der en Del stejle Tufvægge, som 

 enten maa passeres eller omgaaes, men paa Grund af deres 

 Holdbarhed i SammenUgning med Basalten er de som Regel 

 tæt bevoksede. Den ujævne Overflade giver god Ankerplads for 

 Planterne, og da Vandet fra den overliggende Afsats siver her ned 

 over, er her altsaa relativt gode Vegetationsbe tingeiser, og man 

 foretrækker derfor at klatre op over Skrænterne i Stedet for den 

 længere men mageligere Vej. Vælger man imidlertid Omvejene, 

 saa anser jeg det for forholdsvis let herfra at skaffe et Depot op, 

 til et eventuelt Forsøg paa at komme længere ind i Landet. 



Den er dog angivet herfra af Gies ecke. 



