199 



lerede Partier, og den danner ingen sammenhængende Bræmme, 

 som man efter Kortet skulde tro. 



Ved Bunden af Kangerdluarsuk er Gnejslagene horizontale, 

 og de danne her smukke, terrasseformede Bænke. Andre Ste- 

 der er de hældende, f. Eks. ovre i Nærheden af den omtalte 

 Forkastningslinie, hvor man ogsaa træffer udhængende Lag, og 

 hvor store Heller er styrtede ned og har dannet Urer med 

 rummelige Huler, saaledes ved Bredderne af Lillesø. 1 Gnejsen 

 findes hist og her smaa Gange af Kvarts og mørk Glimmer. 

 Overalt er Gnejstoppene stærkt afrundede og isskurede. Paa 

 Kortet angives en Skuringsretning i Gnejspartiets Længderetning 

 NØ. og SV., og den kan jeg kun bekræfte efter talrige Obser- 

 vationer. Desuden forekommer, især i Nærheden af Søerne, 

 Systemer af Skurstriber, som ikke falder sammen med Hoved- 

 retningen. Ved min Teltplads — en lille vandret Hylde ind i 

 Klippevæggen — var der en lille, men særdeles smuk Jætte- 

 gryde. Den var kun ca. 40 Cm. dyb i den vandrette Klippe, 

 men i den lodrette Klippevæg var der en halvcylinderformet, 

 ca. 2 Meter høj, Indskuring, der fortsattes umiddelbart i Gryden. 

 1 denne voksede en Birk, som jeg tog op, men i Tørvejorden 

 mellem Birkens Rødder fandtes ingen Rivestene. Under vort 

 Ophold følte min Grønlænder Trang til at vaske sin Trøje, han 

 benyttede Jættegryden som Vaskebalje. 



Gnejsens højeste Partier ligger omtrent midtvejs mellem 

 Trapfjældene. De enkelte Toppes Højde er meget variabel. Den 

 tilsyneladende højeste Top maaltes til 220 Meter M, her rejstes 

 en lille Varde. 1 Nærheden paa en lidt lavere Kulle fandtes en 

 gammel, sammenfalden Varde, som jeg ligeledes lod rejse igen. 



I den Tid, jeg var her inde, var Vejret meget uroligt, snart Regn og Sne, 

 snart Nattefrost og Solsicin om Dagen, Barometret derfor temmelig uro- 

 ligt. Alle mine Højdeobservationer refererer sig, da jeg ikke daglig kom 

 ned til Stranden, til min Teltplads (selvfølgelig er de her omregnede til 

 Havfladen). Dels af de ovenanførte Grunde og dels fordi mit Barometers 

 Gang ikke var ganske ideal, er disse Højdemaalinger ikke saa gode, som 

 man kunde ønske. 



