212 



Kager, der fruktiflcerer meget rigeligt. Tilsidst naar de oprin- 

 delige Puder sammen, danner Bræmmer eller Striber hen over 

 Hellen, indtil denne omtrent dækkes helt, men dermed er ogsaa 

 Betingelser for anden Vegetation til Stede, og disse Mosser 

 bukker under. — Sammen med og imellem Andreæaen findes 

 den ligeledes sorte Sarcoscyphus emarginatvs. 



Lune og solrige Klippevægge smykkes af Woodsia^ Cystop- 

 teris, Saxifraga Aizoon, Potentilla emarginata endvidere Ortlio- 

 ihrichum og Grimmia- kv\.QV ^ f. Eks. Gr. torquata, apocarpa o. fl.. 

 Rhacomitrium hypnoides, Dicranoweisia crispula o. a. Efterhaan- 

 den fyldes Spalterne mellem Blokkene af IMuld, og Lynghedens 

 Buske indfinder sig, Cassiope hypnoides synes at være den første. 

 Herunder maa ligeledes nævnes de særdeles smukke Espalier- 

 dannelser, som hyppigt findes her inde. Omtrent enhver Busk 

 eller Halvbusk kan vokse i Espalierform, men særlig tiltaler 

 dette Dværgbirken, der i Læ af en Væg eller en Blok kan blive 

 meget gammel, kraftig og tætgrenet. Saa langt Klippen giver 

 Læ (og Snedække?), naar dens Grenspidser; hvad der vokser 

 udenfor, dræbes inden næste Vaar. 



Fra Klippevægge indsamledes den sjældne Orthotrichum 

 e Leg ans (ny for Floraen!). 



Paa Klipper, hvor der ikke samler sig for meget Vand, 

 eller paa Morænepletter, hvis Hældning er saa stor, at Vandet 

 har frit Afløb, danner sig efterhaanden en Lynghede med Cas- 

 siope tetragona og hypnoides, Empetrum, Betula nana, Vaccinium 

 uliginosum, var. microphyllum, Sediiin palustre var. decumbens, 

 Dryas integrifoila, Pyrola grandißora, Salix glauca og herbacea, 

 Lycopodium Selago, Luzula confusa, Poa alpina, Antennaria alpina 

 med Dicranaceer og deres almindelige Jungermanier, Hyloco- 

 mium proliferum, Stereodon revolutus, Webera criida, longicollis 

 og polymorpha, Aulacomnierne med Grenlaver, kort sagt en 

 Hede af væsentlig de samme Bestanddele som Basaltbunden, 

 men bortset fra, at den kun indtager mindre Arealer, er den 

 heller aldrig saa frodig som dennes. Af sjældnere Arter kan 



