225 



I. Fjældmarks ve g etationen о: den а ab ne Ur te- og 

 Kryptogamvegetation uden eller med faa Dværg- 

 buske, indtager: 



1) De vindaabne Plateauer paa Trapfjældene ; oftest er 

 Kryptogamerne fremherskende eller enkelte Arter endog 

 karakterglvende, f. Eks. Laverne Gi/rophora og CIsnea 

 melaxantha. Eksempler S. 114, 164. 



2) Fjældskraaningerne, for saa vidt de er i Ro, det vil 

 sige Trapterrassernes stejlere Partier, og det vil atter 

 sige Tufvæggene. Frodigheden staar her i ligefremt 

 Forhold til Fugtigheden; S. 196, 213. 



3) Grusede og stenede Lejer og Deltaer ved de større 

 Elve, saa langt Vaarvandets ødelæggende Virksomhed 

 ikke spores; S. 132, 151. 



4) JNy Bund: hævede Havstokke, blottede Brælejer, i sen 

 geologisk Tid dannede Grus- og Stensletter ; her repræ- 

 senterer den Plantedækkets første Stadium. S. 172 ff. 



il. Lynghedens Hjem er: 



1) Trapfjældenes Talus, for saa vidt den er i Ro, altsaa 

 fra Fjældets Fod saa langt udefter, som Bunden er 

 vel drænet. 



2) Trapfjældenes svagt hældende eller vandrette, men 

 vel drænede Terrasser, her gaar Heden paa gunstige 

 Lokaliteter op til en Højde af mindst 700 Meter. 



3) De ældste Havstokke. 



4) Gnejsen, fraregnet større muldfattige KUpper eller vand- 

 rige Sænkninger. 



5) Kulformationens brede Forland inden for Strandbæltet 

 og uden for Elvenes Overrislingsomraade. 



En særegen Vegetationsformation (Tundra?), en Hededan- 

 nelse med Overvægt af Mosser fremfor Lyngbuske findes: 



6) Paa Trapfjældenes Talus som Overgangsled til Moskærene. 



7) Paa hældende Morænebund, der er frossen i ringe' 

 Dybde. S. 106. 



XXV. 15 



