229 



En floristisk Forskel paa Gnejs- og Basallbiind er lidet 

 fremtrædende, saa længe vi holder os til Blomsterplanterne. 

 Ganske vist gives der Arter, som øjensynligt foretrækker den 

 ene af dem, men der kendes ingen Blomsterplante, som ikke 

 kan optræde paa bægge Bundarter. Anderledes er Forholdene 

 med Mosserne. Her er der bestemte Slægter og Arter, som ikke 

 taaler Basaltens Kalk og derfor aldrig optræder paa ren Basalt- 

 eller Tufbund, f. Eks. Andreæa- Arierne, undtagen A. petrophila og 

 muligvis A. papulosa. Sphagna, Sarcoscyphis emarginatus o. fl. 



Basaltplanter er f. Eks. Drepanium Bambergeri, Thyidium 

 abietinum, Brachythecmm salebrosum, Fottia latifolia samt sikkert 

 endnu et betydeligt Antal Arter, om hvis Findesteders Beskaffen- 

 hed udenfor Disko der ikke foreligger tilstrækkeligt detaillerede 

 Oplysninger. 



Om et sydligt Florakontingent paa Disko. 



Et bekendt eskimoisk Sagn fortæller om, hvorledes en Jætte 

 skar Disko ud i Syd-Grønland, spændte sin Kajak for Øen og 

 bugserede den der op, hvor den nu ligger. Sagnet indeholder 

 en Iagttagelse af dette skarpt seende Folk, nemlig at der paa 

 Disko findes Planter, som paa Fastlandet først findes længere 

 syd paa, navnlig da Kvanen. Alt i alt kender vi for Øjeblikket 

 følgende 37 Karplanter, som her har deres Nordgrænse. 



Fejltagelse. 



