17 



Exponeringstid at kende, hvilket er af tvivlsom Interesse, naar 

 man først er færdig, og endelig kan man, medens man er i 

 Marken, tage en eller flere Plader om, hvis de skulde være 

 mislykkede. 



Om selve Principperne for den fotogrammetriske Maaling 

 er der skrevet meget ; der er derfor her ingen Grund til yder- 

 ligere at gaa ind paa denne Opmaalingsmetode. En udmærket 

 Fremstilling findes i A. Laussedat: Recherches sur les in- 

 struments, les méthodes et le dessin topographique. II. 

 Paris 1901. 



Som omtalt havde jeg forsøgt at bestige et Punkt vest 

 for Kangerdlukasik for at faa Oversigt over Isfjorden og 

 for specielt at se, hvor Gletscherranden laa. Taagen havde 

 imidlertid forhindret dette. For dog at faa et Overblik over 

 Forholdene, besteg jeg det høje Fjæld øst for Kangerdlukasik. 

 Paa Kort Nr. 1 har jeg betegnet dette Fjæld og Fortsættelsen 

 mod Øst, «østlige Rand fj ælde» i Modsætning til Fjældene 

 vest for Kangerdlukasik, som jeg har betegnet med «vestlige 

 Rand fj ælde». 



Fra Toppen af dette Fjæld, som forøvrigt er meget vanske- 

 ligt at bestige, fik jeg endelig det tilstrækkelige Overblik. Men 

 det viste sig ganske vist, at Gletscherranden havde en langt 

 østligere Beliggenhed, end jeg havde tænkt mig, idet den 

 — saavidt jeg herfra kunde se — rnaatte ligge uden for Nuna- 

 taken. Ved at se paa Hammers Kort, syntes det mig gun- 

 stigere at forsøge at naa frem til Gletscheren, ved at sejle op 

 til Кекег tar sunguit ilua')- Da jeg spurgte Konebaads- 

 styreren om han kunde sejle paa Tasekut^) og paa Nunatap 



^) Af KeKeitaK, og nguit (pluralis af nguak), smaa og ilua (iluk med 

 Suffix), deus Indre ; det, der ligger indenfor de smaa Øer. 



*) Af taseK, Sø og kut (pluralis af ko), Rçst; Navnet betyder altsaa Rester 

 af en Sø ; hvorfor denne Sø har faaet dette Navn, ved jeg ikke. Skulde 

 det antyde at Tasekut en Gang i sin Tid har hængt sammen med 

 Nunatap tasia? 



XXVI. 2 



