21 



af Sand, Grus og Sten o: en Sidemoræne. Paa de helt stejle 

 Klippevægge bestaar Vegetationen af Laver; hvor Heldningen 

 er mindre stærk, findes der Mos- og Likenlæpper, og endelig 

 faar vi den sædvanlige Nordskraaningsvegetation saadanne Steder, 

 hvor der ikke er saa stejlt, at Jordsmonet kan ligge. Is- 

 fjorden synes ikke at udøve nogen Indflydelse paa Vegeta- 

 tionen. 



Ved Isfjorden findes der en stor Maagekoloni (Nauja) paa 

 det Sted, der paa Kortet er betegnet med JN auj anguitM. At 

 Maagerne nu, da Bræen har trukket sig tilbage, kunne leve 

 her, er forstaaeligt nok; mellem Isfjældene og Isskodserne er 

 der store og smaa Vaager, hvor der er Tilgang paa Føde. 

 Desuden søge Maagerne ind over TasiusaK. Om der ogsaa 

 her har været en Maagekoloni, den Gang Gletscheren gik 

 hen forbi Kangerdlukasik, ved jeg ikke ; man maa næsten tvivle 

 derom. 



Paa Sydsiden af Randfjældene er Vegetationen ret kraftig. 

 Et Sted, forøvrigt ikke ret langt fra Kangerdlukasik, traf jeg en 

 Plet, hvor Salix glauca havde Ly nok til at kunne voxe lige i 

 Vejret. Højden var dog ikke synderlig stor, lidt over 1 m. 

 (Brysthøjde). Desuagtet er en saadan lille Plet meget til- 

 talende, naar man ellers kun har den lave nedtrykte Vegetation 

 for Øje ; det minder dog altid lidt om den danske Bøgeskov, 

 og man forstaar saa godt. at Grønlænderne kalde en saadan 

 Plet Orpigsuit (э: de store Træer). 



Vegetationen paa Randfjældene, som overhovedet paa Top- 

 pen af de højere Fjælde her i TasiusaK-Omraadet er yderst 

 spredt og fattig: nogle Likener fen gul, graa og sort) samt 

 Mos; men ogsaa Hedens Planter findes her: Betula, Vaccinium, 

 Rhododendron, Graminéer og enkelte andre. I det hele taget 

 har Fjældtoppen en Del hedeagtigt ved sig, begge Steder er der 

 jo ogsaa relativt tørt. 



') Af Nauja, Maage og nguit (plur. af iiguak) smaa. 



