25 



de forskellige Iagttagelser og Meninger vedrørende Isbræens 

 Kalvning. Der kan næppe være Tvivl om, at Steenstrup, som 

 fremfor nogen har Kendskab til de grønlandske Gletschere, har 

 Ret i, at Isfjældene aldrig rage op over Isbræen — bortseet 

 fra Spidser og Toppe paa kæntrede Isbjærge. Men det er jo 

 kun et andet Udtryk for, at Enden af Gletscherne flyder paa 

 Fjorden. Den af Rink hævdede Anskuelse, at Isen som en 

 Plade glider skraat ned i Fjorden, og at den derved fremkaldte 

 stærke Opdrift skulde foraarsage Kalvningen, er næppe overens- 

 stemmende med Gletschermassens fysiske Egenskaber. 



Man kan nemlig ikke tænke sig, med det Kendskab vi nu 

 have til Isens fysiske Egenskaber, at Isen som en Plade skydes 



Fig. 1. 



ned i Fjorden. Saa snart nemlig Gletscheren kommer saa langt 

 ud i Fjorden, at Opdriften kan begynde at gøre sig gældende, 

 vil Isen paa Undersiden paa Grund af Strækningen slaa Revner, 

 og det yderste Stykke vil rette sig op saaledes, at det flyder 

 fuldstændig paa Fjorden. Hvis der i Fjorden er pakket med 

 Kalvis, og hvis Fjorden er snæver, kiles Stykket fast saaledes, 

 at det ikke brydes af. De dannede Spalter paa Undersiden vil 

 atter delvis lukkes (se Fig. 1). 



Man kunde gøre den Bemærkning, at i saa Fald maatte 

 man kunne se, at de Revner, der findes paa Gletscheren, blev 

 mindre; men nogen Forskel vil man selvfølgelig ikke kunne se, 

 naar Forholdet er som ved Jakobshavn, hvor Gletscheren i selve 



