28 



staar Gletscherrandens nuværende Stilling længere mod Øst. 

 Naar Gletscheroverfladen nu ved Randen staar 5 — 6 Meter 

 lavere end tidligere, vil dertil svare et ved Siden mindre Dybt- 

 gaaende af 40 — 50 m. Paa Midten af Gletscheren vil, under 

 Forudsæ.tning af at Højden der er aftaget i samme Forhold 

 som ved Siderne, Gletscherens Dybtgaaende være aftaget endnu 

 mere. Men derved er det muligt for Gletscherens Underside 

 at blive klar af Fjordbunden længere mod Øst o: højere oppe 

 end tidligere, da den havde en større Mægtighed. Mellem 

 Gletscherens horisontale og dens vertikale udstrækning er der 

 altsaa en nøje Forbindelse. Man kunde være tilbøjelig til at 

 tro, at Beliggenheden af Gletscherranden vilde være ret tilfældig, 

 da Gletscheren jo delvis svømmer paa Fjorden. 



Selve Gletscherens Rand laa ud for Nunatakens 

 Vest spid s. Siden af Gletscheren gik derimod længere mod 

 Vest, omtrent midtvejs ved Foden af Teltpladsknuden. En For- 

 klaring, der rimeligvis er rigtig, paa dette ejendommelige For- 

 hold, at de midterste og stærkest bevægede Dele ere mere til- 

 bageskudte end Siderne, der kun bevæge sig overmaade langsomt, 

 har Hammer givet (Medd. IV. p. 19). I Løbet af den Maaneds 

 Tid, jeg opholdt mig ved Isfjorden, iagttog jeg — som om- 

 talt — ingen større Forandringer med Gletscherranden. Der- 

 imod havde jeg Lejlighed til at iagttage, at Randen ligesom 

 styrtede sammen flere Steder, et Forhold, der ødelagde en paa- 

 begyndt Maaling af Bevægelseshastigheden af Punkterne i Glet- 

 scherranden. At Randen ligesom gled ned viste sig ved, at 

 den mørke, takkede Overflade flere Steder traadte frem midt 

 paa den skinnende hvide Gletscherrand. At Randen ikke faldt 

 helt ned, skyldes vel den mægtige Røse, der findes ved Foden 

 af Gletscherranden. Vil man derfor bestemme Gletscherens 

 Højde, maa man henføre Maalingen til et Punkt ved TasiusaK. 



Den af Hammer omtalte Modsætning mellem Randpartiet 

 og Midten, kunde jeg ikke finde, i hvert Fald ikke i det For- 

 hold, som Hammer omtaler og grafisk fremstiller det. Derimod 



