30 



Nærmere ved Kysten bliver Strækningsspalternes Vinkel 

 med Gletscherens Bevægelsesretning mindre. Rimeligvis af- 

 tager Gletscherens 

 Bevægelseshastig- 

 hed ind mod Land 

 med en Kvotient- 

 række eller en an- 

 den mere sammen- 

 sat Række. 



Disse Stræknings- 



^^^^' spalter kan man 



^'S- 3. forfølge ind i det 



midterste Parti af Gletscheren, men her tabe de sig snart. 



Jeg har i denne Del ikke kunnet paavise noget System i 



Spalternes og Toppenes Anordning. 



Efter at vi altsaa have set, at 

 «Isstanden» er betydelig lavere 

 end den tidligere «Stand», og 

 at den nuværende Gletscher- 

 ende staar betydelig længere 

 tilbageskudt mod Vest end tid- 

 ligere, kan det have sin Interesse 

 at se lidt nærmere paa, hvad vi ved om Beliggenheden af Enden 

 af Jakobshavns Gletscher. Jakobshavns Isfjord er som bekendt 

 den af samtlige grønlandske Isfjorde, hvorom vi vide bedst Be- 

 sked. Medens der i de andre Isfjorde kun er blevet foretaget 

 Undersøgelser og Maalinger nogle faa Gange, har derimod 

 Jakobshavns Isfjord været Genstand for Besøg og Beskrivelse 

 adskillige Gange. Den første Videnskabsmand, om hvem vi 

 vide, at han har været inde i Fjorden og anstillet Observationer 

 dér, er Rink, Banebryderen i Grønlands Geografi. Han be- 

 søgte Isfjorden 1851 — altsaa for omtrent 50 Aar siden — 

 først (i April) fra Sydsiden: Kaja, og senere (i Maj) fra Nord- 



