31 . 



siden: Natd luarsuk. Ifølge hans Kortskitse^) havde Isranden 

 den paa medfølgende Kort mærkede Beliggenhed. Den næste, 

 der vides at have besøgt Fjorden for at anstille videnskabelige 

 Undersøgelser, er Nor den skj old. Hans Undersøgelser have 

 dog ikke synderlig Interesse for det foreliggende Spørgsmaal 

 — Isens Variation — da han ikke kunde iagttage nogen skarp 

 Grænse for Bræen. Om Bræen siger han^): 



«Isblinken är nemligen, såsom dess taggiga profil utvisar, 

 bögt opp, samolikt miltal från dess kant, sönderklyftad till is- 

 berg, hvilkas ursprungliga läge under isens fortskridande blifvit 

 alideles riibbadt, så att de äro huller om buller kastade om 

 hverandra. Ännu vid borjan af fjorden äro dessa nästen lika 

 tätt hopade, som då de bildade en Del af glacieren, och de 

 fiesta kanske fortfarande grundfasta. Forst en betydelig sträcka 

 langre fram skiljas de atminstone så mycket, att hafvets yla 

 här och der skymtar fram». 



Nordenskjold kan ikke have haft Overblik over Forholdene. 

 Landet ved Kaja er forholdsvis lavt. Man maa op paa Fjældene 

 længere mod Øst, for at faa Overblik over Fjorden. Nogen 

 større Vægt kan man derfor ikke tillægge følgende Fortsættelse^) : 



«Äfven om tiden medgifvit några topograflska matningar, 

 hade det derfor varit for mig omöjligt att angifva huru många 

 hundrade alnar den nu besökta husplatsen verkligen ligger 

 från det Ställe der fjorden och indlandsisen mötas. Det säkra 

 är att synnerUgen langt, många hundrade alnar, är det ej for 

 det närvarande , . . .» Nogen Gletscherrand har Nordenskjüld 

 altsaa ikke set. 



Fem Aar senere (1875) besøgte den norske Geolog Hei- 

 land Isfjorden. Heller ikke hans Afhandling er ledsaget af 

 noget Kort over Israndens Beliggenhed ; men heldigvis ет 



^) Rink: Novd-Grøiiland. I. Kort II. p. 1 11 og 123. 



^) Nordenskjüld, А. E.: Redagörelse for en Expedition til Grönland. 



År 1870. (Öfversigt af К. Vet.-Akad. Förh. 1870. Nr. 10. p. 51.) 

 3) Id. p. 52. 



