41 



Punktet har bevæget sig ud efter. Imidlertid er denne For- 

 andring saa ringe, at man kan se bort fra den. I hvert Fald 

 skal man have fine Instrumenter, for at 

 kunne paavise en saadan Bevægelse. Med 

 det Instrument, som jeg medbragte og hvis 

 mindste Aflæsning var ]', kunde jeg for de 

 nærmeste Punkters Vedkommende ikke paa- 

 vise nogen Forandring i Løbet af V2 Time. 

 Begynder man hver Gang Maalingerne i Б 

 og afslutter i A, vil Fejlen gaa i samme 

 IVetning for alle Punkter og derfor miste ^'^s- ^■ 



sin Betydning. Hvis kommende Forskere til Maaling af Hastig- 

 heden paa Gletschernes Midterparti, hvor Hastigheden er størst, 

 benytte finere Instrumenter, f. Ex. Instrumenter med Mikro- 

 skoper paa, maa Teorien udvikles yderligere. I foreliggende 

 Tilfælde er der ingen Grund til at opholde sig yderligere her- 

 ved. Derimod er der Grund til med et Par Ord at berøre Ud- 

 maalingen af Distancen А В. Medens man ved et Kortarbejde 

 kun behøver at arbejde med en saadan Nøjagtighed, at Fejlen 

 paa Kortet ikke bliver paaviselig, stiller Sagen sig anderledes, 

 naar de beregnede Tal ikke længer skulde fremstilles grafisk, 

 men i sig selv have deres Betydning. 1 saa Fald er det nød- 

 vendigt at bringe Fejlen paa Maalingerne saa langt ned som 

 muligt. Antage vi, at vi ved den stampferske Distancemaaling 

 kan bestemme Afstanden saaledes, at Fejlen er Vaoo af Di- 

 stancen, og er denne 300 m., vil Fejlen altsaa være 1 m.; antage 

 vi, at et Sigtes Længde er 2 km., bliver Fejlen overført paa 

 denne omtrent 7 m. Fejlen gaar i samme Retning for alle 

 Punkter ; Bestemmelsen af disses relative Hastighed paavirkes 

 altsaa ikke. Har man højere oppe ved Gletscheren maalt en 

 Distance mellem to Punkter til Bestemmelse af Bræens Be- 

 vægelseshastighed derud for, og Fejlen gaar i en anden Ret- 

 ning, vil der komme en Uoverensstemmelse frem i Bevægelses- 

 hastigheden af de to Sæt Punkter. Ganske det samme vil 



