60 



skindspels. Men ved Siden af disse rent legemlige Anstrengel- 

 ser, frembyder en Opmaaling inde i Land Vanskeligheder af 

 rent teknisk Art. Navnlig da den, at man ikke kan faa natur- 

 lige Sigtepunkter, og at det kan være vanskeligt nok at se de 

 kunstige. Man kan have et Fjæld, der ser meget karakteristisk 

 ud, men kommer man om det i en Vinkel paa f. Ex. 90°, er 

 det ikke til at kende igen. Man kan have tegnet det, altsam- 

 men forgæves ; set fra den nye Standplads ligner det en stor 

 jævnt opadskraanende Flade. Man er derfor næsten altid nødt 

 til at have kunstige Sigtepunkter. Men derved bliver jo Ar- 

 bejdet dobbelt besværligt. Man skal først oprejse Signaler, først 

 da kan man maale til Punktet. Af den Grund maa man be- 

 stige et Punkt to Gange. Saa kommer der endda Vanskelig- 

 heder ved at sigte fra højereliggende Punkter til lavere liggende. 

 Varden paa det lavere liggende Punkt projiceres paa mørk 

 Baggrund og kan ikke ses. Først naar den er bleven beklædt 

 med Dovlas, kan man se den, saa kan man paany bestige det 

 høje Fjæld. Hvis man saa ikke faar Taage, kan man fuld- 

 føre Maalingen. Som man ser, er der Vanskeligheder nok. 

 Langt lettere er Arbejdet ved Isranden. Pynter og Bugter 

 fremtræde her som naturlige Sigtepunkter. Ganske vist afgive 

 de ikke noget skarpt Sigtepunkt. Spidsen af en Pynt f. Ex. 

 viser jo Fase efter Standpladsen. Den Fejl, man begaar, vil 

 dog blive umærkelig, naar det Kort, hvorpaa Maalingsresultaterne 

 fremstilles, har en nogenlunde lille Maalestok, f. Ex. 1 : 200000. 

 Opmaalingen langs Isranden kommer derfor til at minde noget 

 om en Kystopmaaling, kun har man ikke Konebaaden ; men det 

 er ogsaa en meget følelig Forskel. 



Jeg har allerede tidligere antydet, at der er en vis klimatisk 

 Modsætning mellem Yder- og Inderland. Under mit Ophold i 

 Orpigsuit kom jeg til fuldstændig Klarhed over dette Forhold. 

 Med et Par Ord vil jeg derfor omtale det her. 



Som bekendt har Kystlandet i Sommermaanederne over- 

 vejende Paalandsvind. For at forklare dette Forhold, antager 



