311 



hvilket Punkt disse stemmer mærkeligt overens med Øst- 

 grønlænderne ^). 



For at blive ved Kajakken, er det mærkeligt at iagttage den 

 Forskel, der er mellem Formen af en Sydlændings og en Midt- 

 grønlænders Kajak. Denne sidstes er betydeligt bøjere og af 

 en adskilligt mere buet Form end den førstes , idet baade 

 Forende og Agterende bøjes opad, tit i en betydelig Runding. 

 Sydlændingen bygger derimod sin Kajak lav og lader Dækket 

 danne næsten en ret Linje. Maalingen af to lige lange Kajakker, 

 den ene fra Midt-Grønland (ved Godthaab), den anden fra Arsuk 

 (der ligger omtrent paa Midten af den Kyststrækning, der bebos 

 af Sydstammerne), begge 17 Fod lange, gav en betydelig Forskel 

 i Højde, idet Nordgrønlænderens Kajak paa sin største Højde 

 maalte 10 Tommer, under Ringhullet 8V2 Tomme, medens Syd- 

 lændingens kun gav henholdsvis 7V2 og 6V4 Tomme, paa det 

 lille Maal en betydelig Forskel. Endvidere maa mærkes, at 

 Kajakspidserne (usussat o: Afstanden fra det Punkt, hvor Kølens 

 lige Linie bøjer opefter i en lige Skraaning til selve den yderste 

 Spids) hos Sydlændingerne er meget længere end hos Midt- 

 grønlænderne, og at Sydlændingerne altid anvender mierit let 

 af haaret, lyst Skind), Midt- og Nordgrønlænderne derimod 

 erisaginait (mørkere tilberedt Skind) til Betræk af deres Kajakker. 



De Oplysninger, vi faar hos Holm om Østgrønlænderne, 

 tyder ganske paa en nærmere Forbindelse mellem disse og 

 Sydstammerne. Desværre faar vi ikke Oplysning om alle disse 

 Forhold, saaledes ikke om Kajakkens Højde og Kajakskindets 

 Art 2), men Billedet af en østgrønlandsk Kajak ^) viser os de 

 ejendommeligt tilspidsede Kajakspidser , og at i hvert Fald 

 Forenden nærmest danner en ret Linie, medens Agterenden har 

 den ejendommelige Runding opefter, der ikke findes hos Syd- 



') Se Medd. X, Tavle XVII med Forklaring. 



^) Østgrønlænderne anvende til Kajak, Konebaad og Fangeblære lyst Skind. 



G. H. 

 3) Anførte Skr. Tavle XIII. 



