534 GUNNAR SCHOTTE. 
För att få dessa frågor i möjligaste mån mångsidigt belysta anhåller under- 
tecknad om svar å nedanstående frågor. Jag vore synnerligen tacksam om 
svaren kunde komma mig tillhanda före den 1 maj 1916. Svaren torde be- 
näget insändas i tjänste- eller ofrankerat brev under adress: Professor G. 
SCHOTTE, Experimentalfältet. 
Fråga 1: 
Äro några försök kända, som belysa lärkvirkets stora varaktighet? (Ex.: 
nedlagda sleepers av lärk och andra trädslag och från vilka järnvägsförvalt- 
ningar kan i så fall närmare upplysningar erhållas?) 
KAGA 2 
Vilka virkespriser ha i allmänhet erhållits för lärk av olika sortiment? 
(Detaljuppgifter från olika år, för olika sortiment o. s. v.) 
rd oas: 
Finnas några lärkbestånd av särskilt intresse? (Skogsförsöksanstalten har 
redan anlagt ett flertal provytor i lärkbestånd, men är — innan redogörelse 
däröver publiceras — tacksam för uppgifter om särskilt intressanta bestånd 
för eventuell komplettering av materialet. Särskilt värdefulla äro beträffande 
den europeiska lärken uppgifter om bestånd, vilkas härkomst är säkert känd, 
såsom Skottland, Schlesien, Tyrolen etc.) 
Fråga 4: 
Aro några andra fakta bekanta, som belysa lärken och dess värde etc.:» 
Till alla dem som godhetsfullt med uppoffrande av egen tid lämnat 
värdefulla upplysningar å dessa frågeformulär ber förf. att i detta sam- 
band få framföra ett uppriktigt tack. Förutom till statens revirförvaltare 
riktas detta tack till ett stort antal skogsägare, skogsförvaltare och läns- 
jägmästare samt till flera distriktschefer vid enskilda järnvägar och ban- 
ingenjörer vid statens järnvägar. 
I de följande kapitlen skall huvudsakligen lämnas redogörelse för hit- 
tills uppnådda resultat av de olika lärkarternas odling i Sverige. Men 
härjämte ingår också en kortare beskrivning över de lärkarter, som ännu 
ej fått någon större spridning i landet. 
