LÄRKEN. 581 
vid Lisjö, Här har skogsförsöksanstalten anlagt ytorna 324 och: 325. Be- 
stånden äro uppdragna genom plantering 18539 av 3-åriga plantor. Planteringen 
utfördes av skogvaktare LARSSON, som ännu lever. Dessa båda blandskogs- 
ytor representera tvenne olika boniteter. Ytan 324 representerar den svagare 
typen: 
Virkes- Medel- Medel- 
Stamantal Grundyta Bark ; EA Medel- 
massa diam. höjd 
st. kym 6 formtal 
kbm cm m 
Lärk (alla kronskikt) 776 17,71 169 19,0 17,0 18,5 O0,516 
Tall (björk) (alla 
Kronskikt)y Olas 174 4,83 40 18,2 18,8 740 O,497 
Gran (alla kronskikt) 616 9,00 74 15,0 14,1 15,0 O,517 
Lärk (1 kronskiktet) 613 15,82 153 18,7 18,1 18,8 O,514 
Tall (bj) (1 kronskiktet) 87 3,14 29 17,6 2T:4 18,5 0,492 
Gran (1 kronskiktet) 129 4,23 38 14.0 20,4 18,3 0,496 
Ytan 325 lämnar exempel på trädslagens utveckling på bättre mark: 
Virkes- Medel- Medel- 
Stamantal Grundyta Bark a. 2 Medel- 
massa diam. höjd 
sti kym é så formtal 
kbm em m 
Lärk (alla kronskikt) 854 23,39 244 24 18,7 19,9 O,519 
Tall » » 50 1,46 12 22,3 19,0 TYS 0,490 
Björk > » 41 1,70 15 20,2 23,0 19,8 0,449 
Gran >» » 401 7,58 62 14,8 15:5 15.9 O,514 
Lärk (1 kronskiktet) 582 19.33 205 23,7 20,6 20,4 0,520 
Tall) (I > Ar = == = — — 
Björk (1 > — — — — — — — 
Gran (I » 105 3.79 36 14,1 2154 19,0 0,502 
I båda dessa bestånd har gallringen före ytornas anläggning betänkligt 
eftersatts, då lärkarna hade respektive 17,7 och 16 2 d-träd samt 12,8 och 
18,6 & a-träd. Däremot är det påfallande vilken rakstammighet, som ut- 
märker dem. Endast 1 och 2,7 2 resp. c-träd ha antecknats och med (c) 
har endast betecknats 9,7 och 7,; 2 respektive. Deras rakstammighet liknar 
den typ, som i Sverige utmärker den skotska rasen. 
Ett annat synnerligen vackert lärkbestånd finnes i parken invid Seglings- 
berg. Vid uppskattning av en tillfällig yta (389) om 23 ar, visade sig be- 
ståndet 1916 på hösten hava 312 lärkstammar per hektar med ett virkesbelopp 
av 197 kbm, 17 kvm grundyta, en medeldiameter av 26 cm och en me- 
delhöjd av 23,, m. Härvid är dock att observera, att det 78-åriga beståndet 
året förut gallrats synnerligen starkt genom uttagande av kraftlednings- 
stolpar. 
En avskräckande bild av krokig lärk får man däremot å Askö egendom 
utanför Västerås. Då bestånden här äro uppblandade med »tysk»> tall, kan 
ingen tvekan råda, att även lärken kommit från kontinenten. I den tillfälliga 
ytan, 322 äro sålunda 25,8 «4 av träden rena c-träd, och 15,1 2 ha be- 
tecknats med (c). Ytan 323 har ej mindre än 31,5 Z e-träd! (se fig: 21) 
och 17,6 2 (c)-träd. Beträffande beståndens utveckling i övrigt hänvisas till 
tabellbilagan. 
